MINŐSÉGIRÁNYÍTÁSI PROGRAM
ÉS 
MUNKATERV ÉRTÉKELÉSE

a 2011/2012-es nevelési évben
Alsóhegy Utcai Óvoda
Budapest, 1118 Alsóhegy utca 13-15.

Intézmény OM - azonosítója: 034439	
Intézményvezető: Nagy Ervinné

Legitimációs eljárás
Az Alsóhegy Utcai Óvoda alkalmazotti közössége a 2011/2012-es nevelési évre vonatkozó intézményi beszámolót megismerte, megvitatta.
A nevelőtestület élt törvényben meghatározott jogával és elfogadta a beszámolóban megfogalmazottakat. Erről határozat formájában tett nyilatkozatot, s ezt a mellékelt jegyzőkönyv igazolja.
	
Nevelőtestület nevében:

……………………………………………
                                név
	Szülői szervezet nevében:

……………………………………….
                             név	
A dokumentum jellege: Nyilvános
	
Ph.

	

Az értékelés törvényi háttere:
•	A közoktatásról szóló - többször módosított - 1993. évi LXXIX. törvény 104. § (5) bekezdés;
•	19/2007. (III. 23.) OKM rendelet 2. § (8) bekezdés.

Tartalomjegyzék 

1.  A pedagógiai program céljainak megvalósítása érdekében végzett tevékenység	4

Bevezetés	4
Nevelési területek	6
Tevékenységi formák	7
Tevékenység tartalmi elemei	9
Munkaközösség hatása a szakmai fejlődésre	11
Szolgáltatások alakulása	12
Hagyományrendszerünk	13
Kapcsolatrendszerek	14
Gyermekvédelem	15
Tárgyi feltételrendszer	16

A fejlesztés irányai	16

2.  IMIP célok megvalósítása érdekében végzett tevékenység	17

Törvényes működés megvalósulása	17
Az óvoda kihasználtsága	17
Munkavédelmi tevékenység mutatói, biztonságos óvoda	18
A minőségfejlesztési csoport célkitűzéseinek megvalósulása	19

A fejlesztés irányai	19

3.  Az éves munkaterv feladatainak teljesítése	20

Belső erőforrással való gazdálkodás eredménye	20
Gazdálkodás	21
Forrásbővítés lehetőségeinek kiaknázása, az alapítvány hozadéka	22
Irányítás	22
Pedagógiai feladatok	22
Tanügy-igazgatási feladatok	23
Munkaügyi feladatok	24
Egyéb teendők	25

A fejlesztés irányai	25

4.  Szülői elégedettség adatok és azokból következő fejlesztések	25

5.  Tanulói elégedettség adatok és azokból következő fejlesztések	28

6.  Pedagógus elégedettség és azokból következő fejlesztések	29

7.  Az országos kompetenciamérés adatai és az azokból adódó fejlesztési feladatok	32

8.  Tehetséggondozás érdekében végzett tevékenységek és azok     eredményei	33

9.  Felzárkóztatás érdekében végzett tevékenységek és azok  eredményei	33

10. Dokumentált óralátogatások tapasztalatai	35

11. Továbbképzéseken szerzett kompetenciák hasznosítása	36

12. Egészségnevelés, környezeti nevelés céljainak teljesítése	37

13. A vezető ellenőrző tevékenysége	38

14. Pedagógus teljesítményértékelési rendszer működtetése	39

Összegzés	40

Mellékletek:

•	Záradék
•	Statisztikai adatlapok (1-13-ig)
•	Vezetői ellenőrzések táblái
•	Továbbképzés megvalósulása
•	Egészség- és környezeti nevelés tanévi értékelése
•	Legitimációt igazoló jegyzőkönyv, jelenléti ív

1.	A pedagógiai program céljainak megvalósítása érdekében végzett tevékenység (a kiemelésre méltó programcélok szerinti bontásban)	Forrás: Munkaterv	
	Adatszolgáltatás: 
Statisztikai adatlapok	
	Vezető megítélése (1-5):
4	
Bevezetés

A 2011/2012-es nevelési év értékelése az intézményi működést alapjaiban meghatározó dokumentumokra, az adott év munkatervében megfogalmazott feladatokra, a vezetői pályázatban megfogalmazottakra, valamint az előre nem tervezhető feladatok megvalósításának értékelésére épült.
Az éves beszámoló részei 
•	az adatszolgáltatási táblák (mellékletben),
•	belső partneri elégedettségmérés (anyagba beépítve),
•	a továbbképzési terv megvalósulási táblája (mellékletben),
•	a gyermekek neveltségi szintjének mérése (anyagba beépítve), valamint
•	a vezetői ellenőrzések megvalósulása (mellékletben).
A fentiekben megjelölt dokumentumok támasztják alá, illetve segítik végzett munkánk összefoglalását, s ezek segítségével tudjuk meghatározni az elkövetkező év  feladatait.
Az intézményi HNP-ban meghatározottak megvalósulása akkor biztosított, ha
•	a megvalósítás folyamatában résztvevők személye állandó,
•	a helyettesítési rendszer átgondolt, megfelelően szervezett, 
•	a nevelés folyamatában résztvevők kellő szakmai végzettséggel rendelkeznek,
•	a nevelésben résztvevők ismerik a munkakörük ellátásához kapcsolódó törvényi szabályozásokat. 
 2011-ben az  alapító okiratunkba, az intézmény tevékenységei közé került a sajátos nevelési igényű gyermekek ellátása. Ezen belül is, a megismerő funkciók, vagy a viselkedés fejlődésének súlyos rendellenességével küzdő gyermekek nevelése. Ebből adódóan a 2010-ben módosított HNP-t 2011-ben hozzá kellett igazítanunk az alapító okiratba bekerült feladatunkhoz.

Az óvodai csoportok hasonlóan az előző évek gyakorlatához ebben az évben is mérték a gyermekek neveltségi szintjét. Az eredmények rögzítésére a csoportnaplókban került sor.  Az eredmények ismeretében fogják a nevelők meghatározni a következő év csoportszintű feladatait. Természetesen minden csoport a gyermekek életkorából adódó fejlődési tempóban valósította meg a feladatokat. 

A neveltségi szint mérése mellett továbbra is alkalmaztuk gyermekeink fejlődésének nyomon követésénél a Porkolábné Balogh Katalin és a B. Sindelar által kidolgozott mérőlapokat is. Az előzőt minden korosztálynál, míg a Sindelar lapokat középső- és nagycsoportos gyermekeinknél, s ezeket is kiválogatott formában. A gyermekek képességeinek feltérképezése után a lassabban fejlődő részképességekre irányult a fokozatosság elvére épülő játékos fejlesztés. Ebben a folyamatban nagy segítséget jelentett, hogy egyik nevelőnk fejlesztőpedagógusi végzettséggel is rendelkezik.

A fenntartó bemeneti mérést végzett az iskola első osztályát megkezdő gyermekek körében. A kerületi átlag ebben az évben is igen magas volt (88%), a mi intézményünk 93%-ot ért el, Ez immár ötödik éve diagnosztikai mérés, és csupán tájékoztató jelleggel bírt.
A visszajelzést örömmel fogadtuk.

A következő táblázat óvodaszinten mutatja az elért eredményeket, valamint a fejlesztés további feladatait a gyermekek neveltségi szintjét tekintve.
A neveltségi szint mérésének összegző táblázata
Mért terület	
Mérés eredménye
%-ban	
Fejlesztési feladatok a 2012/2013-as évre	

2010/2011	
2011/2012	

Egészségügyi szo-kások területén	
96%	
91%	
Zsebkendő használat a kiscsoportos gyer-mekeknél jelent komoly gondot. Az orr-fújásra is fokozottan kell figyelni. A fog-kefék tisztán tartására kell a középső cso-portosokat nevelni.	

Önkiszolgálás terü-letén	
93%	
94%	
A középsős és nagycsoportos gyermekek esetében fokozottan figyelni kell arra, hogy ruhájukat hajtsák össze, vigyázza-nak annak tisztaságára.	

Viselkedési normák terén 	
91%	
91%	
Itt stagnálás tapasztalható. Miután  alap-jaiban magas az elért eredmény szintje, nem tartjuk tragikusnak a stagnáló hely-zetet.	

A gyermek viszonya a felnőtthöz	
96%	
97%	
 Szinten tartás a cél.	

A gyermekek egy-máshoz való viszo-nya	
88%	
91%	
A példaadás a módszerünk. Tudatosíta-nunk kell a gyermekekben az egymás segítésének fontosságát. Erősíteni kell a tolerancia képességét. Ezen a téren enyhe növekedés tapasztalható.	

A gyermek viszonya a közösséghez	
96%	
98%	
Továbbra is tudatosan kell fejlesztenünk a gyermekek szabálytudatát. Meg kell ta-nítanunk a gyermekeinket arra, hogy a közösséghez tartozásnak vannak szabá-lyai, amelyek mindenkire vonatkoznak. Az elért eredmény kicsi, de mégis növekvő tendenciát mutat.	

A gyermek hozzá-állása az önként vál-lalt tevékenységek-hez	
87%	
90%	
Fokozottan kell hangsúlyozni és pozití-van kell értékelni az önként vállalt tevé-kenységek fontosságát. Dicsérjük a kitar-tást, az önfegyelmet. Itt is tapasztalható némi növekedés.	

A gyermek hozzáál-lása a kötelező te-vékenységekhez	
86%	
88%	
A konfliktusokat, kudarcokat még néhány gyermek nehezen éli meg. Itt az egyéni beszélgetés módszerét kell alkalmazni.	

A gyermek hozzáál-lása a közösségért végzett megbízatá-sokhoz	
96%	
95%	
Az óvónőnek hangsúlyozni kell, hogy a közösségért végzett bármely tevékeny-ség fontos a közösség számára.	

Nevelési területek

Egészséges életmód alakítása

Célunk volt az egészséges életvitelhez (testi, lelki, szellemi) szükséges képességek, jártasságok alapozása, mélyítése, rögzítése, az életkornak megfelelő életritmus kialakítása, a gyermekek gondozásához, gondozottságához szükséges feltételek megteremtése.
Mindezt tettük a rugalmas napirend biztosításával, a megfelelő életritmus kialakításával, a család és az óvoda kapcsolatának erősítésével.

Erősség:
•	Minden korcsoportban az életkor függvényében sikerült az alapvető képességeket, készségeket, jártasságokat kialakítani gyermekeinkben az egészséges életmódra nevelés terén;
•	A rugalmas napirenden keresztül a gyermekek minden tevékenységéhez a kellő idő biztosított volt. A lehetőségekhez képest törekedtünk a leghosszabb egybefüggő játéklehetőség megteremtésére;
•	A folyamatos reggeliztetést óvodánk évek óta alkalmazza sikerrel. A gyermekek önállóan étkeznek, gyakorolják az önkiszolgálást. Akkor és annyit reggeliznek, amennyit szeretnének. Ez vonatkozik a délutáni uzsonnáztatásra is;
•	Nagy hangsúlyt fektettünk a lelki egészség ápolására is. Folyamatosan igyekeztünk gyermekeink pozitív „énképét” erősíteni;
•	Biztosított volt a gondozási feladatok terén a bensőséges gyermek–felnőtt viszony. A személyi higiénián túl a környezet higiéniájára is fokozottan ügyeltünk.

Gyengeség:

•	Visszatérő probléma, hogy az étkezési kultúra az egyes családoknál nagyon eltérő, így az óvodának igen nehéz egy csoporton belül azonos „elvárásokat” kialakítani;
•	Számos családban még mindig nem elvárás a gyermekektől a rendszeres fogmosás.  Ezt a problémát az előző értékelési évben is megállapítottuk. Az egyéni beszélgetések, fogadóórán történő javaslatok hoztak némi eredményt, de ez még nem elegendő; 
•	Egy fogorvos anyuka prevenciós foglalkozásokat tartott a csoportokban e témában. Egy kevés eredményt tudunk felmutatni;
•	A következő évben még nagyobb propagandát kívánunk e téren kifejteni.

Az anyanyelvi, az értelmi fejlesztés és nevelés megvalósítása

Célunk volt a szociokulturális háttér ismeretében és figyelembe vételével a differenciált képesség- és készségfejlesztés megvalósítása.
Fokozott figyelmet fordítottunk az egyes csoportok anyanyelvi kultúrájának fejlesztésére. Olyan óvodai légkört teremtettünk, amely kedvezett a beszédfejlődésnek.
Célunk volt továbbá, hogy a gyermekek otthonról hozott ismereteit, a kíváncsiságra épülő spontán- és irányított módon szerzett tapasztalatait rendszerbe foglaljuk úgy, hogy ezzel emlékezetük, figyelmük, képzeletük, kreativitásuk fejlődjön. 
Erősség:

•	Törekedtünk – sikerrel – a beszélő környezet megteremtésére, fenntartására a változatos kommunikáció feltételeinek biztosítására;
•	Folyamatosan biztosítottuk a tevékenységekben gazdag óvodai légkört;
•	Sikeres volt a gyermeki aktivitás, motiváltság ébren tartása, kielégítése; 
•	Megvalósult a differenciált képesség- és készségfejlesztés.
Gyengeség: Ezen a téren nem tapasztalható gyengeség.

Az érzelmi nevelés és a szocializáció biztosítása

Az óvoda minden dolgozója a gyermekek felé a feltétel nélküli szeretetet sugározta. Úgy és olyannak szerették őket, amilyenek voltak, annyi szeretetet kaptak és akkor, amennyit ők igényeltek. Törekedtünk arra, hogy új óvodásaink első óvodai benyomásai pozitívak legyenek, s ezzel hozzásegítsük őket ahhoz, hogy biztonságérzetük mihamarabb kialakuljon. A szülőknek kínáltuk a különféle beszoktatási formákat, ami az adott gyermeknek a legmegfelelőbb. A beszoktatási időt kb. két hétben jelöltük meg, de ez az idő esetenként rövidebb, de hosszabb is volt. Minden kisgyermek számára a legoptimálisabb fejlődést biztosító érzelmi légkört, a stabil személyes kapcsolat megteremtését biztosította az óvoda.
Erősség:

•	A családból, mint elsődleges szocializációs színtérből számos érzelmi motívummal érkeztek a gyermekek. A mi feladatunk volt ezeknek a megerősítése, illetve újakkal való bővítése. Ezt a feladatunkat teljesítettük;
•	A szociális érzelmek közül az együttéléshez elengedhetetlen a bizalom, a segítőkészség, a részvét, az örömszerzés, stb., az erkölcsi érzelmek terén az igazságérzet, a másság elfogadása, a felelősségtudat. Ezeket a tulajdonságokat sikerült gyermekeinkben megalapozni, mélyíteni;
•	A kortársi kapcsolatok hatását felhasználtuk a szocializációs folyamatban;
Gyengeség: Ezen a téren nem tapasztalható gyengeség.

Tevékenységi formák

Játék
Ahhoz, hogy a gyermekek kiegyensúlyozottan fejlődjenek, sőt kiegyensúlyozottan éljenek, arra van szükségük, hogy a nap jelentős részében játsszanak. Célunk volt, a játékban rejlő személyiségformáló lehetőségek teljes körű kiaknázása, a játéktevékenység lehetőségének folyamatos biztosítása. Miután a játék a gyermek legelemibb pszichikus szükséglete, arra törekedtünk, hogy a lehető leghosszabb összefüggő játékidőt biztosítsuk gyermekeink részére, a délelőtti és a délutáni időszakban egyaránt.
Feladatul jelöltük az udvari játék színesítését, valamint a gyermekek megváltozott játéktevékenységének hatékonyabb figyelembe vételét.

Erősség:
•	Minden korosztály számára folyamatosan biztosított volt a megfelelő feltételrendszer 
      a játékhoz;
•	A nevelők megtalálták a játékirányítás során a legmegfelelőbb magatartást. Nem irányítottak túl, de nem is volt jellemző a nevelői passzivitás;
•	Minden korosztály számára folyamatosan biztosított volt a megfelelő feltételrendszer a játékhoz;
•	Fejlődés történt az udvari játék-tevékenység színvonala terén. A nevelők nagyobb gondot fordítottak az udvari élet megszervezésére;
•	Nagyobb teret adtunk az otthonról hozott játékeszközök használatára;
•	Beépítettük az óvodai „játékpalettába” a gyermekek megváltozott játékszokásait.

Gyengeség: Ezen a téren nem tapasztalható gyengeség.

 Munka jellegű tevékenységek

Célunk volt, hogy a munkajellegű tevékenységeket felhasználjuk a gyermekek érzelmi és a szociális fejlődése érdekében. (Kudarc- és sikertűrő képesség, türelem, stb. fejlesztése.) 
Feladatul tűztük ki, hogy megtanítsuk a gyermekeket életkortól függő mélységben arra, hogy a munkavégzés terén mire képesek. Tudják felmérni korlátaikat, lehetőségeiket.
Olyan szituációkat teremtettünk, amelyekben a gyermekeknek lehetőségük volt az  önálló munkavégzésre.
Erősség:
•	Minden gyermekünk szívesen és örömmel végzett munkajellegű tevékenységet;
•	A megbízatások teljesítése során lehetőségük nyílt arra, hogy önmaguk felmérjék, mire képesek. Ez a gyermeki elégedettségmérésnél is megfigyelhető volt;
•	Az önként vállalt munkafolyamatok végzése során a gyermekek megélték a közösségért való tevékenykedés örömét. Ez a fajta öröm bizonyos normák, szabályok kialakulását eredményezte.

Gyengeség: Ezen a téren nem tapasztalható gyengeség.

 Tevékenységekben megvalósuló tanulás

Célunk volt az ismeretek, gyakorlati készségek, jártasságok, meghatározott viselkedési formák elsajátíttatása, a gyermeki személyiség környezettel való kapcsolatának alakítása. Feladatul tűztük ki, hogy az óvodai tevékenységek során a gyermekek olyan használható információkat kapjanak, amelyek minden érzékszervüket megmozgatják. A célunk a játékba integrált önkéntes és cselekvéses tanulás feltételének megteremtése volt. Tudatosan arra törekedtünk, hogy minél több tapasztalathoz, élményhez juttassuk gyermekeinket. Fontos feladatunk volt a felébresztett kíváncsiság folyamatos fenntartása, a kreativitás előtérbe helyezése.
Erősség:
•	A tanulási tevékenység megvalósításának folyamatában minden nevelő törekedett arra, hogy a legmegfelelőbb módszert, a legmegfelelőbb eszközt alkalmazza;
•	A nevelési év során éltek az óvónők az irányított és a spontán jellegű ismeretadás lehetőségével;
•	Az ismeretek átadása a gyermekekben eredendően meglévő kíváncsiságra építve történt meg;
•	Folyamatosan megteremtettük az „Aha !” élmény lehetőségét;
•	A gyermekeknek még nagyobb teret biztosítottunk ahhoz, hogy kísérletezzenek, és gyűjtő munkát végezzenek. A gyűjtő munkába a szülőket is bevontuk.
Gyengeség: Ezen a téren nem tapasztalható gyengeség.

Tevékenység tartalmi elemei

Az óvodánkban komplex nevelést folytattunk és folytatunk. Az egyes nevelési területek az elméletben elkülönülnek egymástól, de a gyakorlati megvalósulás folyamatában egységet alkotnak. 
Külső világ tevékeny megismerése
 Célunk volt a környezettudatos felnőtté nevelés alapjainak lerakása. A szülőkkel együtt közös feladatunk volt a környezet- és természetbarát attitűd megalapozása, a környezet-védelmi, környezet-megóvási szokások kialakítása. A „Zöld óvoda”, valamint a„Madárbarát” óvoda címek is erre köteleznek minket. Kihasználtuk a spontán megfigyelésekben rejlő lehetőségeket. Részt vettünk az „Újbuda környezettudatos Óvodája” vetélkedőn. Eredményeink figyelemreméltóak voltak. 
A matematikai tapasztalatszerzés nem választható külön a környezet megismerésétől. Bizonyos témák a nap bármely szakában feldolgozhatók. Célunk volt minél több olyan helyzetet, szituációt teremteni, amely lehetőséget adott ítéletalkotásra, problémamegoldásra. 
Erősség:
•	A gyermekeink képessé váltak az önálló véleményalkotásra, döntési képességük megalapozódott, a problémahelyzeteket mérlegeléssel voltak képesek kezelni;
•	A kompetencia alapú neveléssel összhangban párhuzamosan végezhető differenciált tevékenységeket terveztünk és szerveztünk;
•	A spontán adódó helyzeteket a matematikai tapasztalatszerzésre folyamatosan felhasználtuk;
•	Amit csak lehetett, megfigyeltettünk, megtapasztaltattunk a gyermekekkel;
•	Törekedtünk arra, hogy a téma feldolgozások során kerüljük a foglalkozás- centrikusságot;
•	Környezettudatos, a fenntarthatóságra való nevelésünk megmutatkozott abban, hogy további komposztáló ládákat helyeztünk el az udvaron, a szelektív hulladékgyűjtésbe a szülőket is bevontuk;
•	Tovább bővítettük tankertészetünket.
Gyengeség: Ezen a téren nem tapasztalható gyengeség.

Vers- mese
Feladatunk volt megalapozni a gyermekek irodalomhoz, könyvhöz fűződő érzelmi kapcsolatát. Célul tűztük ki, hogy gyermekeinket elindítsuk az olvasóvá nevelés útján. A mese segítette empátiakészségük kialakulását. A mese, a vers adta illúzióval a gyermekeink nap-nap után találkoztak. A jól megválasztott mese erkölcsi értékeket közvetített, s az ellentétek kiemelése alapján megláttattuk, milyen a jó és a rossz, a bátor és a gyáva, az önző és a segítőkész. A mese segítette az empátiakészség kialakulását.
Erősség:
•	Elmaradhatatlan eleme volt a gyermekek életének a mindennapos mesélés, mondókázás és verselés;
•	A mesélés minden esetben illusztrációk nélkül történt, ezzel is szerettük volna elősegíteni a gyermekek képzeletének, fantáziájának fejlődését;
•	Fejlődött a gyermekek beszédkészsége, helyes és szép kiejtése, szókincse;
•	Erőteljesen fejlődött a gyermekek kommunikációs készsége;
•	A verbális és nonverbális kifejezési módokat jól alkalmazzák gyermekeink.

Gyengeség: Ezen a téren nem tapasztalható gyengeség.

Ének-zene
Célunk volt eljuttatni a gyermekeket odáig, hogy felfedezzék a dallam, a ritmus és a mozgás szépségét.
Fontos feladat volt, hogy az óvodapedagógus fejlessze a gyermekek zenei hallását, a ritmusérzéket és a zenei emlékezetet. Ennek fejlesztésében segítséget adott a havi rendszerességgel megtartott „táncház”, melyen élő zenére, néptáncos vezetésével táncoltak a gyermekek. Ez remekül hozzájárult a ritmusérzék fejlesztéséhez.
Erősség:
•	A zenei anyag megválasztásában, a zenei feladat megvalósításában jellemző volt a nagyfokú igényesség;
•	Megteremtettük a zenei élménynyújtás mindennapos lehetőségét az óvodában és az kapcsolódott különféle tevékenységekhez;
•	A zenehallgatás főként az óvónői énekhangra épült, mértékkel, jó ízléssel került kiválasztásra a műzene, a gépi zene.

Gyengeség: Ezen a téren nem tapasztalható gyengeség.

Mozgás
Az óvoda egyik lényeges feladata, hogy megszerettesse a gyermekekkel a mozgást. A gyermekek mozgásigénye, mozgáskészsége igen eltérő. Ezért az óvónők fontos feladata volt az életkor szerint differenciálni a mozgás időtartamát, tempóját, mennyiségét és minőségét.   A nevelők felhasználták a mozgást olyan tulajdonságok fejlesztésére, mint a bátorság, kitartás, fegyelmezettség, ügyesség, önfegyelem.
Erősség:
•	Biztosította az óvodapedagógus, hogy az eszközök, kézi-szerek mindig elérhetőek legyenek a gyermekek számára;
•	Az óvónők megteremtették a mozgás és a pihenés egyensúlyát;
•	Megfelelő szakemberek bevonásával megtörtént a prevenciós, a korrekciós testi nevelési feladatok ellátása (gyógytestnevelés); 
•	Erőteljesebb hangsúlyt kapott nagyobb gyermekeinknél a szem–kéz, a szem–láb koordináció fejlesztése.

Gyengeség: Ezen a téren nem tapasztalható gyengeség.

Rajzolás- mintázás - kézimunka
Gyermekeinkben fejlesztettük az igényt az alkotásra, az önkifejezésre, az őket körülölelő környezet esztétikai alakítására, valamint az esztétikai élmények befogadására. Nagyon fontos a rajzolás, mert a gyermekeknek ez az egyik önkifejezési eszköze. A rajz az önkifejezésen kívül segítette a finommotoros koordinációt, fejlesztette az ujjak izmait, valamint az írás előkészítésre is szolgált.
Az ábrázolás és kézimunka tevékenységein keresztül fejlődött a gyermekek szín- és formavilága, rajztechnikai ismerete, eszközhasználata, gazdagodott élmény- és fantáziaviláguk, formálódott esztétikai érzékük.
Célunk és feladatunk volt, hogy a gyermekek életkoruknak megfelelő szinten sajátítsák el a különböző ábrázolási technikákat. 
Erősség:
•	A vizuális nevelés fogalomkörét a környező világ megismeréséhez, mesékhez, versekhez, ünnepek előkészítéséhez, a gyermekek számára élményt jelentő alkalmakhoz kapcsoltuk;
•	Az óvónők biztosították az eszközöket, a sokféle anyagot, azoknak a felhasználási lehetőségét az ábrázoló tevékenységben; 
•	A nevelők figyelembe vették az egyéni képességeket, ügyeltek a differenciált feladatadásra, segítségnyújtásra;
•	A nevelők minden esetben az alkotásban rejlő örömforrásra helyezték a hangsúlyt és nem a munka milyenségére.

Gyengeség: Ezen a téren nem tapasztalható gyengeség.

Munkaközösség hatása a szakmai fejlődésre

A munkaközösség folyamatos feladata, hogy a nevelési programban meghatározott célok, illetve az éves kitűzött feladatok megvalósításához szakmai segítséget adjon a testületnek, illetve a nevelőmunkát segítő dolgozóknak.

Testületi döntés volt, hogy a 2011/2012-es nevelési évben folytattuk az előző évben elkezdett anyanyelvi munkaközösséget.

A nevelőmunkát segítő dolgozók részére az előző évhez hasonlóan a nevelőkével  párhuzamosan a kommunikáció témakörben szerveztünk munkaközösségi foglalkozásokat.
Ezzel továbbra is az volt a célunk, hogy a nevelőmunkát segítő dolgozók is érezzék, hogy minden megnyilatkozásuk a gyermekek felé mintaértékkel bírhat, valamint érezzék, hogy az intézmény szakmai vérkeringésében valamilyen szinten ők is jelen vannak, és jelenlétük fontos. A munkaközösség vezető személyében nem volt változás. A munkaközösségi foglalkozások ütemezése az előző évhez képest egyenletesebben történt.
Erősség:
•	Az egymástól való tanulás folyamatosan biztosított volt;
•	Egy nevelőben sem volt feszültség abban az esetben, ha szakmai tanácsot kellett, vagy szeretett volna kérni kollégájától; 
•	A nevelőmunkát segítő dolgozók szívesen vettek részt a foglakozásokon;
•	Természetessé és folyamatossá vált a kölcsönös szakmai eszmecsere.

Gyengeség: Ezen a téren nem tapasztalható.

Szolgáltatások alakulása

Intézményünkben kizárólag az alanyi jogon járó fakultációk indítására került sor, illetve a hitoktatásra, melyet a Közoktatási törvény szabályoz. A hitoktatásra heti egy alkalommal került sor hétfői napokon, a tornateremben, hitoktató tanító közreműködésével. 

A fenntartó által kínált, alanyi jogon járó szolgáltatások

•	Logopédiai foglalkozás (helyben, az óvodában, minden kedden és pénteken)
•	Gyógytestnevelés (helyben, az óvodában, a rászoruló nagycsoportosok részére, minden kedden és csütörtökön)
•	Nevelési Tanácsadó (bármikor, bárki igénybe veheti a szolgáltatást)

Erősség:
•	A fenntartó által nyújtott szolgáltatásokat sok gyermekünk vette igénybe. A szülők igen örültek annak, hogy továbbra is az óvodában, helyben foglalkozott a logopédus a gyermekekkel és örömmel vették a gyógytestnevelés lehetőségét is; 
•	Az óvoda vezetője és a nevelői közösség harmonikusan tudott együtt dolgozni a logopédussal, valamint a gyógy-testnevelővel; 
•	A kiszűrt gyermekek nagy többsége javult év végére mindkét tevékenységben;
•	Óvodán belül, drámapedagógusi végzettségű nevelőnk tartott a nagycsoportos gyermekeknek drámajáték foglalkozást; 
•	Fejlesztő pedagógus végzettségű nevelőnk foglalkozott az arra rászorulókkal;
•	Ebben az évben 11 nagycsoportos gyermeket küldtünk iskolaérettségi vizsgálatra. A 41 tanköteles korú gyermekünk közül 35 gyermek kezdi meg az iskolai életet.

Gyengeség: Ezen a téren nem tapasztalható gyengeség.

Hagyományrendszerünk

Célunk volt, hogy gyermekeink az óvoda hagyományain, ünnepein keresztül különleges élményt éljenek át. Életkoruknak megfelelő szinten és mélységben értsék meg az egyes ünnepek belső tartalmát. A gyermek-közeliség, a hangulatosság megteremtése óvónői feladat. Csak úgy tudja az óvónő a személyiség-formálás szolgálatába állítani a hagyományok adta lehetőségeket, ha kellő empátiával, érzelemgazdagsággal, kreativitással rendelkezik. 

Hagyományos és eseti programjainkat előzetesen egyeztettük a szülői szervezet vezetőjével, és a nevelési év rendjének megfelelően ütemeztük azokat. Az óvoda hagyományos ünnepeinek nagy részét úgy szerveztük, hogy azok kiteljesedése a szülői házra maradjon. 
Erősség:
•	A nevelők az egyes ünnepeket, azok időtálló tartalmát, szimbólumait, jelképeit képesek voltak átélhető formába önteni;
•	Minden csoport esetében a nemzeti ünnepeinkről való megemlékezés gyermek-közeli módon került feldolgozásra;
•	A csoportok jó közösséggé kovácsolódtak; 
•	Az együtt megélt élmények szorossá tették a gyermekek közötti kapcsolatot;
•	Olyan programokat szerveztünk, amelyek az élmények nyújtásán túl, lehetőséget adtak gyermekeinknek a megismerésre, ítéletalkotásra.

Óvodán kívüli programok száma szeptembertől májusig	
Óvodán belüli programok száma szeptembertől májusig	

12 alkalom
•	1 alkalommal Cirkuszlátogatás, 93 fő
•	4 alkalommal, középső- és nagycsoport (óvoda körüli séták, sportversenyen való részvétel)
•	1 alkalommal Visegrád Mogyoró-hegyre kirándulás, 100 Fő
•	1alkalommal Normafa kirándulás28ő
•	1 alkalommal Vadaspark, 97 fő
•	1 alkalommal kirándulás Sas hegyre 41 fő
•	2 alkalommal  kirándulás Arborétumba 50 fő
•	1 alkalom Víztározó 50 fő	
27 alkalom

•	8 alkalommal Madarász-ovi nagyoknak, 141ő
•	10 alkalommal Táncház 141 fő 
•	4 alkalommal bábelőadás, 141fő
•	3 alkalommal zenés mesejáték 141 fő
•	2 alkalommal zenés játék 141 fő	

Gyengeség: Ezen a téren nem tapasztalható gyengeség.

Kapcsolatrendszerek

Óvodánk kapcsolatot tartott minden olyan intézménnyel, amellyel a gyermek óvodába lépése előtt, óvodai élete alatt, illetve óvodai élete után találkozik.
Óvodánk a kapcsolatainak alakításában minden esetben felvállalta a kezdeményező szerepet. Törekedtünk – sikerrel – a kapcsolat megléte után a nyitottságra.  Szoros kapcsolatot alakí-tottunk ki azokkal a bölcsődékkel, ahonnan a legtöbb kiscsoportos gyermekünk érkezett. Törekedtünk a folyamatos kapcsolattartásra azon iskolákkal, ahova gyermekeink nagy többsége megy. A lehetőségeinkhez képest részt vettünk az érintett iskolák bemutató óráin. Örömmel tapasztaltuk, hogy gyermekeink remekül megállják helyüket az iskolában.

Erősség:   
•	Az óvoda szoros kapcsolat kialakítására törekedett – sikerrel – a közvetlen és közvetett partnereivel, akik segítségére vannak a nevelőmunkában. Az évek során igyekeztünk a legfontosabb partnereinkkel, a szülőkkel egy bizalomra épülő együttnevelői viszonyt kialakítani. Minden esetben elfogadtuk a család, a családi nevelés elsődlegességét;
•	Az óvodai szokásrend alakításánál figyelembe vettük a családok szokás- és szabályrendszerét; 
•	Igyekeztünk tapintatosan befolyásolni a szülőket úgy, hogy a családi jó szokások kerüljenek megerősítésre;
•	Számíthattak a szülők empátiakészségünkre; 
•	Mint minden évben, most is a legfontosabb feladatunk volt bizonyítani az új gyermekek szülei felé, hogy előlegezett bizalmuk nem volt megalapozatlan; 
•	Az óvodába lépés első percétől kezdve tudatosítottuk a szülőkben, hogy együttnevelői partnert látunk bennük. Kínáltuk a fogadóóra, a családlátogatás lehetőségét. 
A kapcsolattartás formái a következők voltak:
•	Fogadóóra (részvétel össz-óvodai szinten 90-95%, eredményesség a csoportnaplóban került rögzítésre). Ez az elmúlt évhez képest emelkedő tendenciát mutat.
•	Családlátogatás (részvétel össz-óvodai szinten  a 35%-os, eredményesség a csoportnaplóban került rögzítésre). Ez az előző évhez képest  csökkenést mutatott.
•	Napi beszélgetés (részvétel össz-óvodai szinten 100%)
•	Szülői értekezlet (részvétel össz-óvodai szinten 100 %, mindenkor jegyzőkönyv készült)
•	Honlap (látogatottsága igen széleskörű 90-100%)
Gyengeség: 
Ezen a téren nem tapasztalható gyengeség, még akkor sem, ha a családlátogatások iránti igény némileg elmaradt az előző évhez képest. Pontosan tudjuk, hogy az elmúlt években a családok nem igazán kedvelték a kapcsolattartás e formáját. Este, mikor együtt a család, azt a kis időt nem kívánják külső személyekkel megosztani. Féltik az intim szférájukat. Véleményünk szerint ezt az igényüket nekünk el kell fogadni, illetve tudomásul kell venni. Természetesen ettől függetlenül továbbra is nyitottak vagyunk e kapcsolattartási forma alkalmazására.

Gyermekvédelem

A gyermekvédelmi felelős elkészítette a gyermekvédelmi munkatervet, és a benne meghatározottak szerint végezte munkáját.  Különös gondot fordított munkatervében az esélyegyenlőségi munkatervben megfogalmazottak végrehajtására is. Kéthavonta beszámolt tevékenységéről a testületnek, illetve a vezetőnek.
Az utókövetésről a gyermekvédelmi felelős a testületet meghatározott rendszerességgel tájékoztatta. 

Célunk volt:
•	A veszélyeztetett, hátrányos helyzetű gyermekek kiszűrése; 
•	Látens veszélyeztetettség aránya ne haladja meg a 2 %-ot ebben az évben sem;
•	Az óvodából kimenő nagycsoportosok iskolába való beilleszkedésének utókövetése.
Erősség:
•	Óvodánkban az értékelt nevelési évben nem volt veszélyeztetett gyermek. Ez az állítás az elmúlt 13 évre is áll;
•	Fontosnak tartottuk iskolát kezdő gyermekeink utókövetését. Nyomon követtük, hogy hogyan illeszkednek be az új közösségbe, mely területeken érnek el sikereket, mi az a részterület, ami jobbításra szorul. Gyermekeink nagy többsége a Köbölkút utcai iskolába ment;
•	A Köbölkút utcai iskola által rendezett nyílt napok megtartásáról értesítést kaptunk, így az óvodapedagógusok azokon részt vettek;
•	A fenntartó bemeneti mérést végzett az első osztályt megkezdő gyermekek körében. A mérés alapján óvodánk ismételten a kerületi átlag felett teljesített. Ebből arra lehet következtetni, hogy gyermekeinket megfelelően készítjük fel az iskolai életmód elkezdésére;

Gyengeség: Ezen a téren nem tapasztalható gyengeség.

Tárgyi feltételrendszer

A programunkban megfogalmazást nyert céljaink, feladataink maradéktalan megvalósítása érdekében lényeges, hogy tárgyi feltételrendszerünk megfelelő színvonalú legyen.

Erősség:
•	Intézményünk tárgyi ellátottsága az átlagosnál magasabb színvonalú. Ez köszönhető annak, hogy az elmúlt tizenkét évben sikerült a testülettel közösen egy átgondolt, tudatos gazdálkodást folytatni; 
•	Az alapfeladatok ellátásához nélkülözhetetlen eszközök beszerzése folyamatosan – az előző évek gyakorlatát követve – vezetői feladat volt;
•	Intézményünk rendelkezik a 11/1994. (VI. 8.) MKM rendeletben foglalt kötelező felszereltséggel; 
•	Minden korosztály megfelelő mennyiségű képesség-, illetve készségfejlesztő játékkal rendelkezik. A szerepjátékhoz szükséges feltételek is biztosítottak;
•	Az év során – alapítványi pénzből – közel 950.000 Ft-ot költöttünk különböző  eszközök vásárlására.

Gyengeség: Ezen a téren nem tapasztalható gyengeség.

A fejlesztés irányai: (A HNP céloknál a részfejezetekre vonatkozó fejlesztési célok együttes felsorolásra kerültek)
•	Továbbra is megteremteni azt a feltételrendszert, amely segítségével minden gyermek életkorának megfelelő szintre fejlődjön;
•	Legyen állandóan biztosított a munkavégzés lehetősége a gyermekek számára. Mutassanak a felnőttek jó példát arra vonatkozóan, hogy a munka örömforrás az ember életében;   
•	Folyamatosan lehetőséget kell teremteni arra, hogy a közösség az egyénre pozitív fejlesztő hatást gyakoroljon; 
•	A lehetőségeket figyelembe véve még több olyan közös óvodai program szervezése, amely a gyermekekben a közösségi érzést erősíti, a közösségi magatartást fejleszti;
•	Továbbra is megtartani, erősíteni a gyermekekben az „én” adok érzésből fakadó örömszerzés fontosságát;
•	A már kialakított jó kapcsolat megtartása a logopédussal, a gyógytestnevelővel és az egyéb szolgáltatókkal;
•	Továbbra is biztosítani a megfelelő információáramlást az óvoda használói között;
•	Gyermekvédelem területén szerepeljen továbbra is kiemelt helyen az esélyegyenlőség megteremtése, továbbra is valósuljon meg a megelőzés, az utógondozás;
•	Továbbra is jelen lenni a kerület szakmai életében. Szakmai igényesség szinten tartása;
•	Továbbra is ésszerű beszerzések lefolytatása;
•	Olyan eszközök vásárlása, melyek jól szolgálják az intézményi HNP-ban megfogalmazottak megvalósulását.	
2.	IMIP célok megvalósítása érdekében végzett tevékenység (az intézkedési tervek megvalósítása és a partnerközpontú működés eredményei)	Forrás: MIP
     	
1.		Adatszolgáltatás: 
Statisztikai adatlapok	
	Vezető megítélése (1-5):
4	

Törvényes működés megvalósulása

Az intézmény akkor felel meg maradéktalanul az elvárásoknak, ha a vonatkozó törvényi előírásokat ismerik, azokat betartják, valamint folyamatosan nyomon követik a jogszabályi változásokat, amelyek az intézmény működésére hatással vannak.
Az intézményben belső ellenőrzést tartottak 2012. márciusában. Vizsgálták  az elmúlt évi beiratkozásra vonatkozó anyagokat, a beíratás törvényességét. Az ellenőrzés hibamentes munkát állapított meg, ebből adódóan nem tett javaslatot javításra.

Erősség:
•	Az intézményi működés alapját képező dokumentumok segítségével a törvényes működés feltételeit az óvoda továbbra is biztosította;
•	Az intézményi dokumentumok felülvizsgálata és a törvényi változásokhoz való hozzáigazítása megtörtént (HNP módosítás);
•	Az alkalmazotti kör ismeri a munkaköréhez kapcsolható törvényi előírásokat;
•	A beiskolázással kapcsolatos feladatok meghatározott időre elkészültek (óvodai szakvélemények kitöltése, kiosztása, Nevelési Tanácsadóba küldendő gyermekek szüleivel konzultáció, jellemzések megfogalmazása, stb.);
•	Működtettük teljesítményértékelési rendszerünket. A rendszeren belül ebben az évben is  minden dogozó teljesítménye értékelve lett. Az alkalmazotti kör 2 tagja megkapta a minősítését is.
Gyengeség: Ezen a téren nem tapasztalható gyengeség.

Az óvoda kihasználtsága

Erősség:
•	Óvodánk az értékelt évet 138 fővel kezdte, s év végén 141 fővel zárta.  Ebből 83 fő körzetes, 49 fő kerületi, 7 fő kerületen kívüli és 2 gyermek vidéki volt. Az óvodai csoportjaink 28-30 fővel működtek. A csoportok korösszetételét nézve, négy homogén és egy vegyes csoportunk volt. A ténylegesen bent lévő gyermekek száma átlagosan 24-25 fő volt. A GAMESZ által megadott étkezési átlaglétszám 108 fő volt;
•	A gyermekek csoportba osztása a törvényi előírásoknak megfelelően megtörtént, lehetőség szerint figyelembe véve a szülői kéréseket;
•	A gyermekek csak abban az esetben hiányoztak az óvodából, ha az indokolt volt. Az óvoda képes volt meggyőzni a szülőket arról, hogy a gyermek fejlődése szempontjából az az ideális, ha az óvodai csoportfoglalkozásokon rendszeresen részt vesz. Az előző évhez képest igen figyelemreméltó a pozitív irányba történő változás;
•	Az év során elégedetlenség okára hivatkozva egy gyermek sem ment el az intézményből. Egy kiscsoportos korú gyermek külföldi tartózkodás miatt nem látogathatta az óvodát. A férőhelyet a gyermek számára a jövő évre fenntartjuk, de átmenetileg  a létszámból kivettük.

Gyengeség: Ezen a téren nem tapasztalható gyengeség. 

Munkavédelmi tevékenység mutatói, biztonságos óvoda

Célunk volt, hogy az intézmény továbbra is feleljen meg a tűz- és munkavédelmi szabályoknak. Fontos volt a felnőtt és a gyermek-balesetek nulla szinten tartása.
Erősség:
•	Az óvoda minden tekintetben megfelelt a tűz- és munkavédelmi előírásoknak;
•	Olyan eszközrendszert biztosítottunk, ami a munkavédelmi előírásoknak megfelelt. Minden dolgozó évi egy alkalommal munkavédelmi oktatásban részesült;
•	A balesetek megelőzése érdekében az intézményi SzMSz-ben rögzített munkavédelmi szabályokat minden dolgozó, gyermek, szülő betartotta;
•	A tűzriadó megtartása megtörtént a munkatervben meghatározott időben;  
•	Az év során az intézményben sem gyermek, sem felnőtt baleset nem történt.

Gyengeség: Ezen a téren nem tapasztalható gyengeség.

A minőségfejlesztési csoport célkitűzéseinek megvalósulása

A minőségfejlesztési csoport az értékelt nevelési évben egy fő vezetővel és két fő taggal végezte munkáját. A tagok személyében nem történt változás. A minőségfejlesztési csoport vezetője, valamint a tagok a törvényi előírásoknak megfelelő javadalmazásban részesültek (a vezető a minőségi bérpótlék 300%-át, míg a tagok a 200%-át kapták díjazásul).

Erősség:

•	Továbbra is biztosított volt a partnerközpontú működés feltételrendszere;
•	Partneri elégedettség mérések hatására a szakmai munka folyamatos jobbítása megvalósult;
•	Az év végi csoport-szülői értekezleteken tájékoztatást kapott az adott csoport szülői közössége a kérdőívek feldolgozásának eredményeiről, s a vezető tájékoztatta a szülőket az általuk tett javaslatok megvalósításának lehetőségéről és mértékéről. A szülői vélemények igen pozitívak voltak az intézményről, az ott folyó munkáról;
•	A minőségfejlesztési csoport munkája az előző évekhez képest folyamatos javulást mutat. Feladataikat teljes önállósággal végezték;
•	A partneri elégedettségi kérdőívek kiosztása, feldolgozása időben megtörtént;
•	A beérkezett kérdőívek száma bizonyította a minőségirányítási csoport munkájának eredményességét;
•	Belső partneri elégedettségmérésre is sor került.

Gyengeség: Ezen a téren nem tapasztalható gyengeség.	

A fejlesztés irányai: (Az IMIP céloknál a részfejezetekre vonatkozó fejlesztési célok együttes felsorolására került sor)
•	Közelíteni az optimális csoportlétszámok kialakításához, úgy, hogy a szülői igényeket a lehetőségek szerint maximálisan kielégítsük;
•	A következő nevelési évben továbbra is önállóan végezze a minőségfejlesztési csoport a feladatait. Tevékenységükről időről-időre számoljanak be a nevelőtestületnek, illetve az alkalmazotti körnek; 
•	Továbbra is biztonságos legyen az óvoda működtetése;
•	A felnőtt és gyermekbalesetek folyamatosan 0 szinten tartása megvalósuljon.

3.	Az éves munkaterv feladatainak teljesítése (a munkatervben tervezett feladatok alapján)	Forrás: Munkaterv	
1.		Adatszolgáltatás: 
Statisztikai adatlapok	
	Vezető megítélése (1-5):
4	
Az éves munkaterv a HNP-ban, valamint az IMIP-ban megfogalmazott célokra épült, az adott évre lebontva.
•	A 2011/2012-es nevelési évben kiemelten kezeltük – a játék mellett –  továbbra is az anyanyelvi nevelés fejlesztését. (Erre épült az intézményi munkaközösség témája is.) Emellett kellő figyelmet fordítottunk az egészséges életmódra nevelésre, mivel ez a nevelési terület folyamatosan kiemelten szerepel az intézményi helyi nevelési programban;
•	A munkatervben a vezetői pályázat adott évre való lebontásánál megfogalmazottak szerint megfelelő mélységben megvalósult:
•	a stabil személyi állomány megtartása,
•	a kerületi továbbképzések hozadékának, valamint az önképzés hozadékának beépítése az intézmény szakmai munkájába,
•	a tárgyi feltételrendszer ésszerű és egyenletes fejlesztése,
•	a játék feltételrendszerének folyamatos jobbítása,
•	a szakmai kommunikáció további erősítése,
•	a pozitív munkahelyi légkör megtartása.

Belső erőforrással való gazdálkodás eredménye

Minden dolgozó az általa végzett tevékenységhez szükséges szakképesítéssel rendelkezik. Fluktuáció a 2012-es tárgyévben két fő. Az intézmény vezető helyettese a nyugdíjaztatását kérte. Álláshelyét megpályáztattuk. Az álláshely betöltésére 2012 július 1-vel kerül majd sor.
Az intézmény életében további változást jelentett, hogy én is, mint vezető kértem a nyugdíjaztatásomat. Ez elég váratlanul érte a közösséget, miután a vezetői ciklusomból még két év volt hátra, így a tényt nehezen fogadta el a közösség.

Az intézmény zavartalan működése érdekében a fenntartó januárban meghirdette a vezetői álláshelyet. Az intézmény élén 2012. augusztus 1-vel új vezető áll. Külső és belső pályázó is volt a posztra. Ez a szituáció még inkább felborzolta a kedélyeket. A kolléga belső pályázóként nyerte el a vezetői pozíciót, így komoly esély van arra, hogy a testülettel sok év alatt, együtt kialakított hagyományok megmaradnak, illetve alapjai lesznek majd újabb hagyományok kialakításának. A vezetőválasztást követő időszakot igyekeztem arra használni, hogy az új vezetőnek minden lehetséges segítséget megadjak ahhoz, hogy az augusztusi „óvodaátvétel” zökkenőmentesen történjen. Felajánlottam a továbbiakban is a segítségemet, amennyiben arra az új vezető igényt tartana.
Erősség:
•	A jó munkahelyi légkör, az intézmény tárgyi ellátottsága, a nevelők és a vezető közötti azonos értékrendek vallása továbbra is garancia volt az állandóságra a testületben;
•	Az értékelt időszakban nem történt olyan esemény, amely megrovást, vagy fegyelmi büntetést vont volna maga után;
•	A dolgozók kézhez kapták év elején a munkaköri leírásukat. Egész év során minden nevelőnek lehetősége, alkalma volt arra, hogy folyamatosan nyomon kövesse a 
jogszabályi változásokat, melyek munkájára befolyásoló hatással bírnak. Ezzel a lehetősséggel több kolléga élt is;
•	Betegség esetén a gyermekcsoport ellátását lépcsőzetes munkakezdéssel, délutáni időszakban csoportbontással, a vezetői kötelező óra adott csoportban történő letöltésével, végső esetben egész napos túlórával oldottuk meg.  Nevelőmunkát segítő dolgozók hiányzása esetén a lépcsőzetes munkakezdés, valamint a feladat átcsoportosítás lehetőségével éltünk;
•	A nevelési év során a fenntartóhoz nem érkezett elmarasztaló jelzés az óvodára vonatkozóan;
•	A fenntartó, a vezetői felterjesztést figyelembe véve, az óvodatitkárt „Polgármesteri dicséretben” részesítette 2011. november 11-én a Kerület Napja alkalmából;
•	2011. november 17-én  kerületi  szintű szakmai bemutató tartására kért fel minket az UPI. A bemutatóra 30 nevelőtársunk volt kíváncsi. A bemutatónak nagyon jó visszhangja volt.

Gyengeség: Ezen a téren nem tapasztalható gyengeség.

Gazdálkodás

Célunk volt a 11/1994. (VI. 8.) MKM rendelet figyelembe vételével az intézmény tárgyi ellátottságának szinten tartása. A GAMESZ-szal történő egyeztetés után a tervezett felújítások megvalósultak.
Az átgondolt, ésszerű gazdálkodás nagymértékben hozzájárult ahhoz, hogy az intézményi működés egész évben gördülékeny, zavartalan legyen.  Fontos volt, hogy a tárgyi feltételrendszer bővítése kapcsolódjon az intézményi HNP-hoz. Pályázatokon való részvétel az értékelt évben némileg gyengébb volt az előző évhez képest. Az alapítvány számlájára befolyt összeget igen hatékonyan és jól használtuk fel.
Lényeges feladata volt az intézménynek – amit sikerült is megvalósítanunk –, hogy a nevelők komfortérzetét továbbra is biztosítsa, ami nemcsak a tárgyi környezet megfelelőségéből állt, hanem az anyagi és erkölcsi elismerésből is.

Erősség:
•	A csoportszobai játékok igény szerinti bővítése képességfejlesztő és készségfejlesztő játékokkal, minden csoportban;
•	Egy csoportszobába galériát építettünk 300.000 Ft értékben alapítványi pénzből;
•	Az udvarra kerti tárolót csináltattunk –fél rönk fából, hogy illeszkedjen a többi kerti játék stílusához – 650.000 Ft értékben alapítványi pénzből;
•	Minden dolgozó részesült jutalomban az év során, de igen erősen differenciált mértékben. A jutalom összegének odaítélésénél az SzMSz-ben megfogalmazottak, valamint az intézményi teljesítményértékelési rendszerben meghatározottak voltak az irányadók;
•	Béren kívüli juttatásban is részesült minden dolgozó nettó 152.000 Ft értékben;
•	A minőségi kereset-kiegészítés összegéből a törvényi előírásoknak megfelelően a minőségbiztosítási csoport vezetője a mindenkori egy főre jutó minőségi bérpótlék 300%-át, míg a tagok a 200%-át kapták. A fennmaradó összeget egy fő kapta minőségi kereset-kiegészítés címen. 
Gyengeség: Ezen a téren nem tapasztalható gyengeség.

Forrásbővítés lehetőségeinek kiaknázása, az alapítvány hozadéka

Mint minden évben, az értékelt nevelési évben is feladatunk volt folyamatosan nyomon követni a pályázati lehetőségeket. A kuratóriumi tagokkal együtt eredményesen és szabályosan kellett működtetni az alapítványt. Fontos feladatunk volt, az adó 1 %-nak ésszerű felhasználása a tárgyi eszközök bővítése céljából.

Erősség:
•	Az értékelést képező évben kevesebb pályázatot nyújtottunk be, mint az előző évben. Ez részben azzal magyarázható, hogy a testületet a vezetőváltás igen megrázta és inkább arra fókuszált, hogy ki lesz az újvezető, miután külső pályázó is volt, másrészt ebben az évben nem volt túl sok olyan pályázati lehetőség, ami óvodára vonatkoztatható lett volna;
•	Az adó 1%-ából 1.000.000 Ft került az Alapítvány számlájára. A pénzt a kuratórium törekedett a legjobban felhasználni. 

Gyengeség: Annak ellenére, hogy bővült a pályázati munkába bekapcsolódók köre, még mindig nem érzi át minden nevelő a pályázás fontosságát, még nem mindenki képes szélesebb „körben” gondolkodni. 

Irányítás

Pedagógiai feladatok

•	A csoportnaplók 2011. augusztus 31-én, körpecséttel és aláírással lezárásra kerültek. Az új csoportnaplók 2011. szeptember 1-én kerültek megnyitásra, aláírással és pecséttel;
•	A tanévnyitó alkalmazotti értekezleten a nevelőtestület a nevelési év munkatervét megvitatta. A benne foglaltakkal egyetértett és élve törvény által kapott jogával, elfogadta azt. A nevelőmunkát segítő dolgozók is megismerték a munkatervet, hiszen feladatukat csak abban az esetben tudják maximálisan elvégezni, ha ismerik az éves célkitűzéseket;
•	A 2011/2012-es nevelési évre megalakult a munkaközösség, melynek minden nevelő tagja volt. A munkaközösségi téma együttes döntés alapján ismételten az anyanyelvi nevelés volt. A nevelőmunkát segítő dolgozók részére újbolt szerveződött munkaközösségi foglalkozás a kommunikáció témakörében. A munkaközösség vezető személyében az előző évhez képest nem történt változás;

•	Időre elkészült a munkaközösségi munkaterv, amely tartalmazta az egyes foglalkozások ütemezését, feladatait. Az elmélet és a gyakorlat aránya megfelelő volt;
•	Munkatársi értekezletre az év során meghatározott rendszerességgel került sor. Mindig az aktuális feladatok megvitatása, elosztása volt a téma. Alkalmanként a felmerülő problémák megoldása is feladata volt az értekezletnek. A nevelőmunkát segítő dolgozók aktív résztvevői voltak a megbeszéléseknek. A megbeszélésekről emlékeztetők készültek;
•	A tűzvédelmi munkaterv és a gyermekvédelmi munkaterv időre elkészült. A tartalmi és formai követelményeknek mindkettő megfelelt;
•	A minőségfejlesztési csoport munkaterve konkrétan tartalmazta az év feladatait. A csoport a munkatervében meghatározottak szerint önállóan végezte tevékenységét. A testületnek rendszeresen beszámolt tevékenységéről;
•	Az újonnan felvett gyermekek szülei részére nyitó szülői értekezletet tartottunk. Az értekezlet fő témája az intézményi HNP ismertetése, valamint azoknak a dokumentumoknak az ismertetése, melyek a biztonságos óvodaműködéshez szükségesek. Tájékoztatást kaptak a szülők azokról a teendőkről, melyek szeptemberben a gyermekek óvodába való mihamarabbi beszokását hivatottak elősegíteni;
•	Minden csoportban megtartottuk a nyitó és a záró szülői értekezleteket. Ezen kívül januárban az iskolába menő gyermekek szülei részére tartottunk réteg „beiskolázási” értekezletet, melyre – hagyományainknak megfelelően – két iskola képviselőjét meghívtuk. A szülői érdeklődés megfelelő volt. Általában a szülői részvétel a csoportoknál általában 100%-os volt;
•	A szülők a fogadóórát továbbra is előnyben részesítették, ahol csak az ő gyermekükről szólt a beszélgetés. A csoportélettel kapcsolatos történések átlagos szinten érdekelték őket. Minimálisan bővült azon családok köre, akik éltek a családlátogatás kínálta lehetőséggel;
•	Az év során megtartott SZMK értekezleteken a részvételi arány minden esetben 100%-os volt;
•	Az intézményvezető választás miatt rendkívüli SZMK értekezletre is sor került. A részvételi arány igen magas volt. Ebből arra lehetett következtetni, hogy a szülők számára fontos volt, hogy az elkövetkezőkben az új intézményvezető milyen irányt kíván mutatni az intézménynek.
•	Számos óvodai programot szerveztünk közelebbi és távolabbi helyekre egyaránt.   Célunk volt, hogy gyermekeinknek lehetőséget adjuk a megismerésre, az ítéletalkotásra, a rész megláttatására az egészben;
•	A csoportok fejlesztési tervei időre elkészültek. Tartalmilag rendkívül színvonalasak voltak. A formai követelményeknek is megfeleltek;
•	A tanévzáró értekezleten értékelésre került a nevelési év. Külön-külön értékelést kapott minden óvodai csoport, illetve óvónői páros; 
•	Megtörtént a teljesítményértékelés az egész alkalmazotti körre kiterjesztve. két alkalmazottnál a minősítésre is sor került. 
•	A nevelőtestület a vezetői beszámolót reálisnak ítélte és élve jogával elfogadta azt.

Tanügy-igazgatási feladatok
•	A zárás időpontját – a fenntartói közlést követő napon – kifüggesztettük a hirdetőtáblára (zárás:  2012. VII. 23-tól VIII. 17-ig). A szülőket május hónapban a nevelők megkérdezték arról, hogy a nyári zárás idejére kérnek-e ügyeletet vagy sem. Óvodánkból egy gyermek sem kért ügyeleti ellátást;

•	Az év során bármikor ellátogathattak az érdeklődő szülők óvodánkba tájékozódás céljából. A májusi beiratkozás ideje alatt lehetőség volt reggel 6 óra és délután 18 óra között a beiratkozásra. A beiratkozás egészét a vezető bonyolította le, esetenként bevonva a leendő vezetőt is, hogy ismerkedjen a feladattal. A jelentkezettek listáját a beiratkozás befejezésének másnapján a fenntartóhoz beküldtük. A fenntartói egyeztetés után, a törvényi előírásoknak megfelelően kiírtuk a felvettek listáját, valamint elküldtük az érintett szülőknek az elutasító határozatot, jelezve jogukat, hogy 15 naptári napon belül fellebbezéssel élhetnek a döntéssel szemben;
•	A felvett gyermekeket az életkoruknak megfelelő csoportba osztottuk. Természetesen lehetőség szerint figyelembe vettük a szülői kéréseket is. Törekedtünk közelítőleg azonos létszámú csoportok kialakítására;
•	A dolgozók munkarendje az előző évhez képest nem változott. Mindenki időben megkapta a munkaköri leírását;
•	A mulasztási naplókat a vezető körpecséttel, aláírással 2011. augusztus 31-én lezárta s az irattárba tette. Az új mulasztási naplók megnyitásra kerültek 2011. szeptember 1-én;
•	Az éves statisztikák időre elkészültek, s megküldésre kerültek a fenntartónak. Minden egyéb statisztikai adatszolgáltatás esetében a pontos határidőt betartottuk;
•	A szülők részére beiskolázási réteg-szülői értekezletet tartottunk, ahová két iskola képviselőjét meghívtuk; 
•	Időben megküldtük a Nevelési Tanácsadónak azon gyermekek adatait, akiknek vizsgálatát kértük iskolaérettség szempontjából (11 fő). A Nevelési Tanácsadó 6 gyermeknek még egy év óvodai ellátást javasolt, 5 gyermeket iskolaérettnek nyilvánított, s így ők megkezdik az iskolás éveiket szeptemberben;
•	Kiosztottuk a beiratkozáshoz szükséges óvodai szakvéleményeket;
•	Az év során alkalomszerűen járt intézményünkbe az óvoda védőnője; 
•	Az óvoda dokumentációs rendszere háromhavonta átnézésre került. Minden, az óvoda zavartalan működéséhez szükséges dokumentum naprakész, a törvényi előírásoknak megfelelő volt;
•	A nevelők, valamint a vezető folyamatosan figyelemmel kísérte a pályázati lehetőségeket. A siker átlagosnak tekinthető;
•	A nevelés nélküli napokon tanévnyitó alkalmazotti értekezletet, évközi nevelői értekezletet – melyre előadót hívtunk – és tanévzáró alkalmazotti értekezletet tartottunk. 

Munkaügyi feladatok

•	Év elején a törvényi előírásnak megfelelően az átsorolások elkészültek;
•	Az óvodatitkár a Kerület Napja alkalmából „ Polgármesteri Dicséretben” részesült;
•	Az év során kevés túlórázásra, helyettesítésre került sor;
•	A technikai dolgozók hiányzása esetén lépcsőzetes munkakezdést vezettünk be;
•	A fenntartó által meghatározott zárási idő figyelembe vételével, valamint az egyéni kérések szem előtt tartásával a vezető helyettes szabadságolási elő-tervet készített.  Az egyeztetések a munkatársakkal zökkenőmentesen zajlottak. A szabadságok kiadása a törvényi előírásoknak megfelelően történt.

Egyéb teendők 
•	A családlátogatások lehetőségét a nevelők kínálták a szülőknek. Az előző évhez képest kicsivel gyengébb volt az érdeklődés. A nevelők a tapasztaltakról beszámoltak a vezetőnek;
•	A fogadóóra lehetőségével minden nagycsoportos szülő élt, de emellett számos középsős és kiscsoportos szülő kérte a lehetőséget egyéni beszélgetésre. A középsős és kiscsoportos részvételi arány megközelítette a 95%-ot. A nevelők mindenkor nyitottak voltak a szülői kérésekre;
•	Alapítványi ülésre a nevelési évben három alkalommal került sor. A kuratórium tagjai rendkívül együttműködők voltak;
•	Nevelőmunkát segítő dolgozóink a HACCP rendszer szerint végezték tevékenységeiket, akinek lejárt a minimum élelmezési vizsgája, az ismét vizsgázott;
•	Tűzriadó-próba megtartására a munkatervben foglaltak szerint került sor.  	

A fejlesztés irányai:
•	Biztosítani a törvényes működést az alapdokumentumok és a törvényi szabályozások figyelembe vételével. Folyamatosan nyomon követni a törvényi változásokat;
•	Megteremteni az alapfeladatok ellátásához szükséges tárgyi feltételrendszert. Szinten tartás, illetve folyamatos jobbítás a gazdálkodás terén;
•	A jutalmazási keretösszeget, amennyiben a fenntartó biztosít az intézmény részére, továbbra is a legigazságosabban elosztani, a másodvonalbeli vezetés véleményének kikérésével;
•	Továbbra is hatékonyan részt venni a pályázatírásban. Figyelemmel kísérni az adódó lehetőségeket. Aktívabban bevonni a testület tagjait a pályázatfigyelésbe, pályázatok írásába;
•	Az alapítványi pénz további optimális felhasználása.	

4.	Szülői elégedettség adatok és azokból következő fejlesztések	Forrás: MIP	
	Adatszolgáltatás: 
Anyagba építve	
	Vezető megítélése (1-5):
4	
A partnerközpontú működés megvalósulásának fontos része, hogy nevelői partnereink, azaz a szülők véleményét megismerjük, ésszerű javaslataikat nevelő munkánk jobbítása érdekében megfontoljuk, adott esetben hasznosítsuk.
A minőségfejlesztési csoport a nevelési év során – az eljárásrendjének megfelelően – két ízben mérte a szülői elégedettséget. A megszerkesztett kérdőíveket kiosztották a szülőknek. Egy héten belül kellett a kitöltött kérdőíveket a lezárt gyűjtőládába helyezni. A kérdőívek feldolgozása után a szülők a szülői értekezleten kaptak az eredményről visszajelzést az intézményvezetőn keresztül. A kiadott kérdőív célja az volt, hogy felmérjük a szülők elégedettségét intézményünkkel kapcsolatban. 
Két alkalommal adtunk ki kérdőíveket. Egyszer az újonnan jött kiscsoportosok szülei részére, másodszor az iskolába menő gyermekeink szülei részére.
Erősség:
•	A minőségfejlesztési csoport az év elején ismételten újragondolta és újraszerkesztette a szülői elégedettségi kérdőíveket. Külön kérdőívet szerkesztettek az újonnan érkező gyermekek szülei részére, illetve az iskolába menő gyermekek szüleinek. Arra törekedtek, hogy minél több nyitott kérdés kerüljön a kérdések közé, ezzel serkentve, bíztatva a szülőket arra, hogy véleményüket bővebben fejtsék ki;
•	Olyan „réteg” szülői programokat szerveztünk, amelyek az óvoda és a család kapcsolatának erősítését szolgálták.
Gyengeség: Gyengeség ezen a téren nem tapasztalható.

Első ízben a kiscsoportos gyermekek szüleinek adtunk ki kérdőívet

Arról kértük a szülők véleményét, hogy milyen benyomásokat szereztek az elmúlt néhány hónapban intézményünkről, a nevelőkről. Mivel elégedettek, vagy mi az, amiben mást vártak, miben szeretnének változást.
Mérés időpontja: 2011. december 
Minta nagysága: 40 db
Mérés eszköze: kérdőív
Visszaérkezett: 30 db
A részvétel 75 %-os volt.

Erősségeink:
•	Óvoda nevelői közössége: 95%;
•	Intézményvezetés: 94%;
•	Tárgyi felszereltség: 90%;
•	A nevelési gyakorlat közelít a családi neveléshez: 92%.

Fejlesztendő területek:
•	Legyen több hétvégi kirándulás a családokkal: 36%;
•	Tegyenek kisebb sétákat az óvoda környékén a gyermekek már kiscsoportban is: 39%;
•	Legyen alacsonyabb a csoportlétszám: 95%;
•	Legyenek fakultációk: 91%;
•	Kapjanak több tájékoztatást a gyermekről: 29%.

Javaslat, külön kérés:
•	Legyenek alacsonyabbak a csoportlétszámok (20-22 fő maximum);  
•	Alvásidő lerövidítése, illetve annak nagycsoportban való teljes elhagyása: 43%.
Tapasztalataink: 
A szülői elégedettség intézményükkel kapcsolatban megfelelő. Szívesen hozzák gyermekeiket a mi óvodánkba.  Az intézmény nevelési elveivel egyetértenek.  Bármilyen gond, probléma felvetődik, bátran mernek a szülők segítséget kérni az óvoda minden nevelőjétől és a vezetőtől. Intézményünket a szülők szülőtársaiknak is szívesen ajánlják.
Állandó problémát jelent a szülőknek a csoportlétszám. Számukra a legmegfelelőbb a maximum 22 fő lenne. Ezt egyelőre nem tudjuk teljesíteni, de mindenképpen törekedni fogunk az elkövetkezőkben egy optimálisabb létszám kialakítására. Továbbra is probléma a szülők körében, hogy nem szervezünk fakultatív szolgáltatásokat. Leginkább a néptánc, a játékos torna érdekelné őket.

Korrekció még az adott nevelési évben:
Azokat a kiscsoportosainkat, akik már második éve járnak hozzánk (év vesztesek) elvittük kirándulni  egész napra Visegrád Mogyoró hegyre.

Másodszor a nagycsoportos (iskolai életmódot ténylegesen elkezdő) gyermekek szüleinek adtunk ki kérdőívet

Mérés időpontja: 2012. május
Minta nagysága: 41db
Mérés eszköze: kérdőív
Visszaérkezett: 30 db                      
A részvétel 73%-os volt.        

Az előző évhez képest 10%-al több kérdőív érkezett vissza a szülőktől. Ezt igen pozitív eredményként nyugtáztuk.

Erősségeink:
•	Óvoda nevelői közössége: 91%;
•	Intézményvezetés: 90%;
•	Tárgyi ellátottság: 90%;
•	Egyezik az óvoda nevelési gyakorlata a családi neveléssel: 96%;
•	Sok szabad levegőn való tartózkodás: 93%;
•	Tanulási tevékenységek terén elért eredményesség: 98%;
•	A sok és igen színes program szervezése a gyermekeknek: 99%;
•	„Madárbarát óvoda” program további folytatása: 100%;
•	„Zöld Óvoda” cím megtartása: 100%;
•	Környezettudatos nevelés: 88 %.

Fejlesztendő területek:
•	Alvási idő teljes elhagyása;
•	Csoportlétszámok maximalizálása 20-23 főben;
•	Öltözési lehetőségek jobbítása.

Javaslat, külön kérés:
Nem érkezett javaslat, külön kérés.  

Tapasztalataink: 
•	A szülők elégedettek intézményünkkel. Nem bánták meg, hogy minket tiszteltek meg bizalmukkal, s ezt a bizalmat három, illetve négy éven keresztül élveztük.
•	Szívesen ajánlják továbbra is ismerőseik körében óvodánkat. Állandó problémát jelentett a szülőknek a csoportlétszám. Számukra a legmegfelelőbb a maximum 22-23 fő lenne. Ezt egyelőre nem tudtuk teljesíteni, de mindenképpen törekedni fogunk az elkövetkezőkben a legfeljebb 25 fős csoportlétszámra.
•	Többen megfogalmazták, hogy egy jól működő intézménynél miért kell folyamatosan kérdezni a szülői közösséget (itt kell megjegyeznünk, hogy ez az észrevétel az előző évben is megfogalmazódott a szülők részéről).	
A fejlesztés irányai:
•	Törekednünk kell arra, hogy a csoportlétszámok közelítsenek az optimálishoz;
•	Továbbra is meg kell teremteni azt a bizalomra épülő légkört, ami ösztönzi a szülőket arra, hogy véleményüket bátran elmondják nekünk.	

5.	Tanulói elégedettség adatok és azokból következő fejlesztések	Forrás: MIP	
	Adatszolgáltatás: 
Anyagba építve	
	Vezető megítélése (1-5):
4	
Az óvoda legfontosabb használója a gyermek. Éppen ezért lényeges, hogy az óvodában töltött 9-11 órát jó közérzetben töltse el. Olyan tevékenységek között legyen választási lehetősége, amelyek számára élményt nyújtanak. 
Folyamatosan figyelemmel kísérjük gyermekeink igényeit. Ezt szolgálja a gyermeki elégedettségmérés is.
Mérés időpontja: 2012. május 21-25. közötti időszak.
Minta nagysága: A mérés kiterjedt a középső és a nagycsoportos gyermekek körére. A felmérésben így 82 gyermek volt érintett. A felmérésben 82 gyermek vett részt. 
A fiúk-lányok aránya: lány 33 fő ( 40%)
                                    Fiúk 49 fő ( 60%)

Mérés eszköze: Színes képek, beszélgetés.   
Sor-szám	
Tevékenység megnevezése	
J	
J	
K	
K	

1.	
Asztali játék (Lego, társasjáték)	
69 	
84%	
13	
16%	

2.	
Játék a szőnyegen	
69 	
84%	
13	
16%	

3.	
Játék a babaszobában	
51	
62%	
31	
38%	

4.	
Játék az udvaron	
80	
98%	
2	
2%	

5	
Ábrázoló tevékenység	
71	
87%	
11	
13%	

6	
Testnevelés, mozgás	
70	
85%	
12	
15%	

7.	
Mesehallgatás, vershallgatás	
73	
89%	
9	
11%	

8.	
Matematika	
66	
80%	
16	
20%	

9.	
Környezetismeret	
66	
80%	
16	
20%	

10.	
Ének-zene foglalkozás	
59	
72%	
23	
28%	

11.	
Öltözködés (önkiszolgáló tevékenység)	
51	
62%	
31	
38%	

12.	
Terítés	
64	
78%	
18	
22%	

13.	
Fogmosás	
69 	
84%	
13	
16%	

14.	
Pihenés	
44	
54%	
38	
46%	

A gyermekek szívesen vettek részt a játékos „vélemény” nyilvánításban. Meglepő módon az előző év eredményeihez  nagyon sokban hasonlítottak az idei nevelési év eredményei,
Erősség: 
•	Gyermekeink szeretik a testnevelés foglalkozást. Ez annak tudható be, hogy egy rendkívül jól felszerelt tornaterem áll a gyermekek rendelkezésére; 

•	Az udvari játék szintén kedvelt. Ez azzal magyarázható, hogy kertünkben 20 darab többfunkciós fajáték található, valamint öt darab rönk asztal padokkal, ahol rajzolásra van lehetőség, és bicikli- és foci pálya is a gyermekek rendelkezésére áll;  
•	Nagyon szeretnek mesét hallgatni, illetve képeskönyvet nézegetni.

A szokásos óvodai tevékenységeken kívül a gyermekek több, mint 50 %-a jelezte, hogy szívesen nézne DVD-t az óvodában, illetve jó lenne, ha minden csoportban lenne számítógép. Ezek az igények azonban az óvodánk által képviselt értékekkel, normákkal nem egyeztethetők össze.
Gyengeség:
•	A legkevésbé szeretett tevékenység a pihenés. A gyermekek alvásigénye igen alacsony. Nem szívesen vesznek részt a délutáni pihenésben. Ennek ellenére mi nevelők úgy gondoljuk, hogy az egész napos mozgalmas tevékenységek után a gyermeki szervezetnek szüksége van egy rövid nyugalmi állapotra. Annak érdekében, hogy a gyermekek részére mégse legyen olyan nehéz elviselni ezt az időszakot, törekszünk hosszabb meséléssel, kicsit korábbi keléssel lerövidíteni azt.	
A fejlesztés irányai:
Az elégedettségmérés képanyagát kibővítése	

6.	Pedagógus elégedettség és azokból következő fejlesztések	Forrás: MIP	
	Adatszolgáltatás: 
Anyagba építve	
	Vezető megítélése (1-5):
5	
A megfelelő színvonalú munkavégzés alapkövetelménye a szakmai tudáson túl, hogy az intézmény alkalmazotti közössége munkahelyét szeresse, ott jól érezze magát. Ehhez meg kell teremteni a megfelelő feltételrendszert. 
Ahhoz, hogy jobbítani tudjunk ezen, szükséges időről időre információkat begyűjteni. Erre szolgál – a minőségirányítási csoport eljárásrendjében rögzítettek alapján – az évente végzett partneri elégedettségmérés, valamint a teljes körű irányított önértékelés, melyre ötévente a vezetőválasztáshoz kapcsolódóan kerül sor. 
Az értékelés tárgyát képező nevelési évben csak elégedettségmérésre került sor. A vezetőválasztás kapcsán a következő évben be kell tervezni a minőségirányítási csoportnak a munkatervébe az irányított önértékelést.
A következőkben a kérdőívben szereplő kérdések közül a legfontosabbakat jelenítettük meg a beszámolóban.
Az intézmény 18 alkalmazottja név nélkül mondta el véleményét kérdőívek segítségével. A kiadott kérdőíveket zárt dobozba kellett elhelyezni. A feldolgozás után a kapott eredményt megbeszéltük, valamint kijelölésre kerültek a javítandó területek. Intézkedési terv készítésére a következő nevelési évben kerül sor.
Meg kell jegyezni, hogy a klímateszt az elmúlt két évhez képest – melyeknek mérési eredményei nagyon jók voltak – gyakorlatilag nem változott. Ebből arra következtethetünk, hogy a munkahelyi légkör jó.

Megválaszolandó kérdés:
Ön szerint munkáját az intézményben… 
Válaszadók száma: nevelők10 fő, egyéb munkakört ellátó dolgozók 8 fő	
Nevelők véleménye	
Egyéb munkakört ellátó dol-gozók	
Összesen	

fő	
%	
fő	
%	
fő	
%	

Vezetője elismeri és számít munkájára 	
10	
100	
7	
88	
17	
94	

Vezetője nem ismeri el és nem számít munkájára 	
0	
0	
1	
12	
1	
6	

Kollégái elismerik és számítanak munkájára  	
10	
100	
7	
88	
17	
94	

Kollégái nem ismerik el és nem számítanak munkájára	
0	
0	
1	
12	
1	
6	

Az elmúlt nevelési évekhez képest a vélemények gyakorlatilag nem változtak. Ugyanazon értékek kerültek jelölésre, mint az előző nevelési években. A nevelők úgy érzik, hogy a vezető elismeri és számít munkájukra. Az alkalmazotti kör tekintetében sincs probléma, hiszen a 94%-os elégedettség magáért beszél.
Egyetlen munkatárs érzi úgy, hogy a vezető nem ismeri el munkáját. Sajnos ebben az esetben az érintett dolgozónak nincs kellő önkritikája munkájával kapcsolatban.  Sorozatosan kell figyelmeztetni feladatai elvégzésére. 
Megválaszolandó kérdés:
Az intézményi közösségben elfoglalt helye…
Válaszadók száma: nevelők 10 fő, egyéb munkakört ellátó dolgozók 8 fő	
Nevelők véleménye	
Egyéb munkakört ellátó dol-gozók	
Összesen	

fő	
%	
fő	
%	
fő	
%	

Közkedvelt 	
0	
0	
0	
0	
0	
0	

Elfogadott  	
10	
100	
7	
88	
17	
94	

Közömbös	
0	
0	
1	
12	
1	
6	

Ezen a területen az előző évhez képest elmozdulás érezhető. Míg az előző évben egy alkalmazott érezte úgy, hogy a közösségben közkedvelt személyiség, ebben a nevelési évben egy alkalmazott sem véli úgy, hogy a közösségben elfoglalt helye szerint közkedvelt. Ez a változás nem tekinthető komoly visszalépésnek
Megválaszolandó kérdés:
Az intézményi közösségben elfoglalt helye személyiségjegye alapján…
Válaszadók száma: nevelők 10 fő, egyéb munkakört ellátó dolgozók 8 fő	
Nevelők véleménye	
Egyéb munkakört ellátó dol-gozók	
Összesen	

fő	
%	
fő	
%	
fő	
%	

Vezető egyéniség	
1	
10	
0	
0	
1	
6	

Átlagos egyéniség  	
9	
90	
7	
88	
16	
88	

Peremhelyzetű 	
0	
0	
1	
12	
1	
6	

Egy nevelő vállalta fel, ahogy az előző évben is, hogy személyiségjegyei alapján vezetői tulajdonságokkal rendelkezik. A nevelői  közösség többi tagja átlagos egyéniségűnek vallja magát. Az alkalmazotti kör egy tagja érzi magát peremhelyzetűnek. 
Megválaszolandó kérdés:
Az intézményi légkörben személyisége kibontakozhat-e?
Válaszadók száma: nevelők 10 fő, egyéb munkakört ellátó dolgozók 8 fő	
Nevelők véleménye	
Egyéb munkakört ellátó dol-gozók	
Összesen	

fő	
%	
fő	
%	
fő	
%	

Teljes mértékben  	
9	
90	
6	
75	
15	
83	

Részben 	
1	
10	
2	
25	
3	
17	

Semmiképp 	
0	
0	
0	
0	
0	
0	

A nevelők többsége úgy érzi, hogy az óvodai légkör teljes mértékben megfelelő ahhoz, hogy személyisége kiteljesedjen. Egy nevelő érzi úgy, hogy csak részben megfelelő a kibontakozáshoz a légkör. Kár, hogy a kérdőíven nem jelezte ennek okát. A nevelőmunkát segítő dolgozók esetében némi változás tapasztalható. Itt a „részben  bontakozhat ki egyénisége” választ két alkalmazott jelölte. A többiek esetében pozitív változás figyelhető meg az előző évhez képest.
Megválaszolandó kérdés:
Kitől várhat segítséget és kitől fogad el segítséget?
Válaszadók száma: nevelők 10 fő, egyéb munkakört ellátó dolgozók 8 fő	
Nevelők véleménye	
Egyéb munkakört ellátó dol-gozók	
Összesen	

fő	
%	
fő	
%	
fő	
%	

Senkitől nem kér és nem fogad el segítséget	
0	
0	
0	
0	
0	
0	

Mindenkitől kap és fogad el segítséget (vezető, kolléga) 	
10	
100	
8	
100	
18	
100	

A nevelők és alkalmazottak úgy vélik, hogy bárkitől kérhetnek segítséget és képesek a segítség elfogadására is. Ez az elmúlt években is így volt.
Megválaszolandó kérdés
Az intézmény tárgyi ellátottsága munkáját…
Válaszadók száma: nevelők: 10 fő, egyéb munkakört ellátó dolgozók 8 fő	
Nevelők véleménye	
Egyéb munkakört ellátó dol-gozók	
Összesen	

fő	
%	
fő	
%	
fő	
%	

Segíti  	
10	
100	
6	
75	
16	
89	

Nem segíti 	
0	
0	
0	
0	
0	
0	

Gátolja 	
0	
0	
0	
0	
0	
0	

Nem befolyásolja 	
0	
0	
2	
25	
2	
11	

A nevelők az intézmény tárgyi környezetével teljes mértékben elégedettek, ahogy az előző évben is jelezték. A nevelőmunkát segítő dolgozók részéről az elégedettség nem teljes. Meg kell jegyezni, hogy a technikai dolgozók közül nem mindenki vigyáz eléggé az intézmény eszközparkjára. Egyes eszközök hamar elromlanak, s bizony nehezen értik meg, hogy a beszerzés nem állhat egyenes arányban a tönkrement eszközökkel az anyagi források szűkössége miatt.
Megválaszolandó kérdés
Kritikai észrevételeket hogyan viseli?
Válaszadók száma: nevelők: 10 fő, egyéb munkakört ellátó dolgozók 8 fő	
Nevelők véleménye	
Egyéb munkakört ellátó dol-gozók	
Összesen	

fő	
%	
fő	
%	
fő	
%	

Nehezen fogadom el	
1	
10	
0	
0	
1	
6	

Elfogadom	
9	
90	
8	
100	
17	
94	

Kritikusan fogadom	
0	
0	
0	
0	
0	
0	

Közömbös számomra	
0	
0	
0	
0	
0	
0	

A kritikai észrevételeket általában elfogadják a dolgozók, természetesen vérmérsékletük függvényében. Úgy gondolom ez teljesen természetes dolog.
Nevelők véleménye (10 fő)	

Önre vonatkozóan osztályozza 1-től 5-ig az alábbi állításokat	

Állítás	
1	
2	
3	
4	
5	

Szakmai felkészültségem	

	
10	
0	

Önképzésem, továbbképzésen való részvételem	

5	
2	
3	

Gyermekekhez való viszonyom	

	
5	
5	

Vezetővel való viszonyom	

	
2	
8	

Közvetlen kollegával való viszonyom	

	
1	
9	

Csoportos dajkával való viszonyom	

2	
4	
4	

Nevelői közösséggel való kapcsolatom	

	
8	
2	

Munkatársi közösséggel való kapcsolatom	

	
8	
2	

Szülői közösséggel való kapcsolatom	

1	
4	
5	

Minden nevelő úgy gondolja, hogy kellő felkészültséggel rendelkezik munkája ellátásához. Az önképzés is egyenletesnek tekinthető.  A vezetővel a kapcsolat kiegyenlített, egyenletesen jó. A nevelői közösséghez való viszony az előző évhez képest kiegyenlítettebb. A munkatársi közösséggel való kapcsolat esetében is pozitív elmozdulás tapasztalható az előző évhez képest.  A szülői közösséggel a nevelők nagy többsége megtalálja a megfelelő hangot.
Technikai dolgozók véleménye (8 fő)	

Önre vonatkozóan osztályozza 1-től 5-ig az alábbi állításokat	

Állítás	
1	
2	
3	
4	
5	

Munkámat pontosan végzem	

1	
6	
1	

Csoportomban mindig számíthatnak rám	

1	
2	
5	

Más csoportban is számíthatnak rám	

2	
3	
3	

Gyermekekhez való viszonyom	

	
3	
5	

Csoportos nevelőkhöz való viszonyom	
	
1	
	
3	
4	

Nevelői közösséggel való kapcsolatom	
	
1	
	
6	
1	

Közvetlen kollégáimhoz való viszonyom	
	
1	
	
4	
3	

Vezetőhöz való viszonyom	
	
1	
	
3	
4	

A technikai dolgozók nagy többsége úgy ítéli meg, hogy munkáját pontosan és megfelelően végzi. Közvetlen kollégájával mindenki megfelelő viszonyt alakított ki. A vezetővel szintén korrekt, jó viszonyt ápol mindenki. 	
A fejlesztés irányai:
Mindenképpen továbbra is igyekezni fogunk a jó közösségi légkört megtartani.  Arra fogunk továbbra is törekedni, hogy a megfelelő munkakörnyezet, tárgyi ellátottság, szakmai felkészültség segítő feltétele legyen a jó munkavégzésnek.
Az elkövetkező nevelési évben nyugdíjazások miatt új vezetője lesz az intézménynek, valamint új vezető helyettese. Gondot kell fordítani arra, hogy az új vezető és az alkalmazotti kör közösen elkezdett új útja a lehető legzökkenőmentesebb legyen.	
		
7.	Az országos kompetenciamérés adatai és az azokból adódó fejlesztési feladatok		
Kompetenciamérés az óvodában nem volt.	

8.	Tehetséggondozás érdekében végzett tevékenysé-gek és azok eredményei	Forrás: Munkaterv	
	Adatszolgáltatás: 
Anyagba építve	
	Vezető megítélése (1-5):
4	
Az óvodáskorban konkrétan körvonalazható, kimutatható tehetségről nem beszélhetünk igazán. Helyesebben, úgy fogalmazhatnánk, hogy ígéretes képességekkel rendelkező gyermekeket nevelünk. 
Az óvónő feladata kiszűrni, hogy a rábízott gyermekek közül ki az, aki a sokszínű tevékenységek sorában valamiből kitűnik az átlagból. Sok esetben tapasztaltuk, hogy az a gyermek, aki valamiben kitűnik társai közül, nehezen, vagy legalábbis nehezebben teremt kapcsolatot más gyermekekkel, kicsit öntörvényű, az átlagosnál érzékenyebb. A mi feladatunk volt, hogy társaikkal elfogadtassuk őket, problémáikra hatványozottabban figyeljünk. Törekedtünk igényüknek megfelelő szellemi és lelki támaszt adni. Az óvoda fontosnak tartotta és tartja, hogy megteremtse azt a feltételrendszert, ahol minden gyermek az egyéni képességeinek, készségeinek megfelelő fejlesztésben részesülhet. Ez nevelési programunkban is igen erőteljes megfogalmazást nyert. 
A nevelők a csoportjukba járó gyermekek képességeinek ismeretében tervezték meg a tanulási tevékenységeket, teret engedve a jó képességű gyermekek gyorsabb ütemű fejlődésének, illetve a gyengébb képességű gyermekek felzárkózásának (differenciált feladatadás, egyéni fejlesztés).
Erősség: 
•	A közeli általános iskola zenetanárai a nagycsoportos gyermekeinknél zenei felmérést végeznek minden évben. Az eredmény ismeretében javaslatot tettek a szülőknek, hogy gyermekük zenei osztályban kezdje meg iskolai tanulmányait;
•	Megfelelő feltételrendszer folyamatos biztosítása az egyéni fejlesztés érdekében.
Gyengeség: Ezen a téren gyengeség nem tapasztalható.	
A fejlesztés irányai:
•	Az elkövetkezőkben is lehetőséget kell biztosítani a közeli iskolának arra, hogy „kiszűrje” a zenei téren a tehetséges, jó képességű gyermekeket;
•	Továbbra is olyan feltételrendszer biztosítása, ahol minden gyermek az egyéni fejlődési ütemének megfelelően tud fejlődni; 
•	Biztosítani az egyenlő hozzáférés lehetőségét.

9.	Felzárkóztatás érdekében végzett tevékenységek és azok eredményei	Forrás: Munkaterv	
	Adatszolgáltatás: 
Anyagba építve	
	Vezető megítélése (1-5):
4	
A felzárkóztatás és a tehetséggondozás az óvodában tulajdonképpen rokon tevékenységek. A képességeikben kicsit lassabban fejlődő óvodásaink felzárkóztatása érdekében olyan alkotó környezetet igyekeztünk biztosítani, hogy kíváncsiságuk folyamatosan ébren maradjon. Egyes gyermekek esetében fontos, hogy lehetőségük legyen olyan tapasztalatszerzésre, amelyre az anyagilag jólszituált, de az ingerszegényebb családi környezetben nincs módjuk.
Erősség: 
•	Azoknál a gyermekeknél, akiknél valamilyen területen lemaradást, lassúbb fejlődést tapasztaltunk, hatványozottan előtérbe helyeztük a felzárkóztatást, az egyéni fejlesztéseket. Ezekre a nap folyamán a délelőtti, illetve délutáni időszakokban egyaránt sor került; 
•	A bontott foglalkoztatási forma, amely a legtöbb csoport életében jelen volt, jól szolgálta az egyéni fejlesztés megvalósulását. Ebben a fejlesztő–felzárkóztató folyamatban számítottunk a szülői segítségre. Kértük a szülőket, hogy a folyamatos fejlődés érdekében időben hozzák óvodába a gyermekeket, hogy a tevékenységek aktív résztvevői lehessenek; 
•	Javasoltuk, hogy szükség esetén vegyék igénybe a szakszolgálatok segítségét; 
•	Figyelemmel kísértük azokat a gyermekeket, akik gyógy-testnevelésre, illetve logopédiára jártak;
•	Differenciált, egyénre tervezett képességfejlesztés az egész év során megvalósult;
•	Élményt nyújtó, élményt teremtő óvodai külső, belső programokat szerveztünk;
•	A szülő által kért, illetve a nevelők által kezdeményezett fogadóórákon egyénre szabott szakmai segítségnyújtás;
•	Az értékelt évben 41 nagycsoportos gyermekünk volt. A Nevelési Tanácsadó segítségét  11 gyermek esetében kérte az intézmény és a szülő együttesen. Az iskolai életet 35 kisgyermek kezdi meg. 
Gyengeség: Ezen a téren gyengeség nem tapasztalható.

	
A fejlesztés irányai:
•	A szakirodalom folyamatos tanulmányozása, a felzárkóztatással, egyéni fejlesztéssel kapcsolatos tanfolyamokon való részvétel, a szerzett ismeretek, módszerek hasznosítása;
•	Továbbra is bíztatni a szülőket, hogy a fenntartó által ingyenesen kínált szolgáltatásokat vegyék igénybe abban az esetben, ha arra gyermekük rászorul;
•	Folyamatosan lehetőséget adni az egyéni felzárkóztatásra. Ebben segítségünkre van a logopédus, a gyógy-testnevelő, valamint egyik nevelőnk, aki fejlesztőpedagógusi végzettséggel rendelkezik.	

10.	 Dokumentált óralátogatások tapasztalatai	Forrás: Munkaterv	
	Adatszolgáltatás: 
Ellenőrzési terv	
	Vezető megítélése (1-5):
4	
Az év során 20 alkalommal került sor szakmai ellenőrzésre, melyet jegyzőkönyveztem. Ez csoportonként négy, illetve nevelőnként két alkalmat jelentett az év során. Az ellenőrzési szám évek óta közel azonos. Az ellenőrzéseket minden esetben önértékelő megbeszélés, majd jegyzőkönyv átadása követte. A jegyzőkönyv átvétele után az adott nevelőnek jogában állt véleményével kiegészíteni azt. Az erre vonatkozó dokumentumok a nevelők ellenőrzési dossziéjában találhatók, a jegyzőkönyv egy példányát a nevelők megkapták, s azt a csoportnaplóba lefűzték. 
Az ellenőrzések többségükben megerősítő jellegűek voltak, egy fiatal nevelő esetében segítő jelleggel bírtak. A nevelők mindegyike rendszeresen felkészült a napi tevékenységek levezetésére. 
Az év kiemelt ellenőrzési részét képezte a játék, valamint továbbra is az  anyanyelvi nevelés megvalósulása a napi tevékenységek, a napi élet során. Az ellenőrzés kapcsolódott az éves munkaközösségi témafeldolgozáshoz, valamint a kiemelt éves fő feladathoz. 
Az egyéb ellenőrzések kiterjedtek 
•	a beszoktatás megfigyelésére,
•	az iskolai életmódra való felkészítésre,
•	a munkaközösség vezető munkájára.

Megfigyeléseim szerint minden nevelő törekedett új módszerek, korszerű eszközök alkalmazására.
Az intézményben történő egyéb ellenőrzések (pl. mulasztási naplók ellenőrzése, kertész munkájának, dajkák munkájának folyamatos ellenőrzése, stb.) leosztott formában történt. Ez a vezető helyettes feladata volt. A vezető helyettes időről-időre beszámolási kötelezettséggel tartozott az ellenőrzések tapasztalataival kapcsolatban a vezetőnek, aki a tájékoztatás ismeretében hozta meg intézkedéseit. 
A munkaközösségi tagok munkájának ellenőrzése szintén leosztott formában valósult meg. A munkaközösség vezető negyedévente számolt be az ellenőrzési tapasztalatairól a vezetőnek, valamint az év végi értékelés alkalmával átfogó elemző értékelést tartott a nevelői közösségnek
A minőségirányítási kör munkájának ellenőrzésére negyedéves rendszerességgel került sor. A minőségirányítási kör vezetője beszámolt a vezetőnek a végzett tevékenységeikről, s azok eredményességéről, vagy a problémákról.
Erősség: 
•	A csoport-dokumentációk mindenkor naprakészek és rendkívül tartalmasak voltak; 
•	A gyermekekről készített feljegyzések lényegre törők, előremutatók. Tartalmazták a fejlesztés következő fokát;
•	A nevelési tervek a „mit akarunk, mikor akarjuk, milyen módon akarjuk” kérdésekre adták meg a választ;
•	Az értékelések pedig válaszoltak a „mit terveztünk, mi valósult meg, hogyan sikerült megvalósítani, hogyan tovább” kérdésekre;
•	A gyermekek kimeneti mérését a nevelők évvégén elvégezték. Az eredménnyel elégedettek vagyunk. Nagycsoportos korú gyermekeink rendelkeznek a tartós figyelem, a feladattudat, a beszédfegyelem, a monotónia-tűrés képességével. Képesek gondolataikat összetett mondatokkal a külvilág felé közvetíteni. A neveltségi szintmérés eredményei is igen bíztatóak;  
•	Az ellenőrzések alkalmával meggyőződtem arról, hogy minden nevelő rendkívül nagy gondot fordít arra, hogy a gyermekek anyanyelvüket helyesen tanulják meg, gondolataikat érthető formában tudják megfogalmazni. A sok mesehallgatáson keresztül folyamatosan bővítették a nevelők a gyermekek aktív és passzív szókészletét. (Ezt a spontán, napi látogatásaimon folyamatosan tapasztaltam.); 
•	A gyermek-csoportok napirendjei jól szolgálták azt a törekvést, hogy minél hosszabb egybefüggő idő legyen a játékra; 
•	A tudatosan összeválogatott képesség- és készségfejlesztő játékok sokaságán keresztül a gyermekek megfigyelőképességét, emlékezetét, kitartását fejlesztették a nevelők.
Gyengeség: Ezen a téren gyengeség nem tapasztalható.	
A fejlesztés irányai:
•	 A csoportlátogatások számának szinten tartása;
•	Továbbra is leosztott formában valósuljanak meg az egyes ellenőrzések, beszámolósási kötelezettséggel a vezető felé.	

11.	 Továbbképzéseken szerzett kompetenciák hasznosítása	Forrás: Munkaterv
              MIP	
	Adatszolgáltatás: 
Továbbképzési terv	
	Vezető megítélése (1-5):
4	
Ebben a nevelési évben a fenntartó ismét biztosított a nevelők részére továbbképzési keretet. Ezzel a keretösszeggel igyekeztünk jól gazdálkodni. A továbbképzésen résztvevő kollégák szakmai megbeszélések keretében adták át kollégáiknak a képzésen tanultakat.
Az intézményen belüli továbbképzést szolgálta a munkaközösségi tevékenység. A munkaközösség sikerességét jelzi az, hogy a foglalkozásokon elhangzottak beépültek a nevelők napi tevékenységébe. A nevelők számára a munkaközösség vezető által összeállított írásos segédanyag, valamint a gyakorlati bemutatók igen hasznosak voltak. Az egyes munkaközösségi foglalkozásokra a csoportmunka volt jellemző. Ebben a nevelési évben a második évét kezdte meg  az anyanyelvi nevelés témájának feldolgozása. 
A munkaközösség nemcsak a nevelőknek szerveződött, hanem a nevelőmunkát segítő dolgozók részére is szerveztünk munkaközösségi foglalkozásokat. Ez az előző évben is remekül működött már.
Az UPI 2011. év októberében felkérte óvodánkat, hogy  kerületi szintű szakmai bemutatót tartson. A bemutató címe „ Én én vagyok, hát te ki vagy”  A bemutatón alkalmazott módszer a drámapedagógia volt.
Erősség: 
•	Két fő rendelkezik szakvizsgával;
•	Két fő másoddiplomával rendelkezik;
•	A nevelőmunkát segítő dolgozók közül 3 fő elvégezte a HACCP előírása értelmében a „minimum-élelmezési” tanfolyamot;
•	Hatékonyan működött a szakmai munkaközösség;
•	A szakmai tanácskérés és tanácsadás folyamatosan jelen volt a testület életében; 
•	Nagyon jól működött a nevelők módszertani eszköztárának egymás közötti átadása;
•	Szakmai közéletben való folyamatos részvétel.

Gyengeség: Gyengeség ezen a téren nem tapasztalható.
	
A fejlesztés irányai:
•	Szinten tartás, illetve az anyagi kereteket figyelembe véve a másoddiplomás képzéseken való részvétel szorgalmazása a fiatalabb életkorú nevelők körében;
•	Szorgalmazni a belső hospitálásokat;
•	Több nevelőt bevonni a bemutatót tartó nevelők csoportjába.	

12.	 Egészségnevelés, környezeti nevelés céljainak teljesítése	Forrás: Munkaterv	
	Adatszolgáltatás: 
Külön dokumentum	
	Vezető megítélése (1-5):
4	
Az értékelt nevelési év kiemelt feladata mellett (anyanyelvi nevelés) nagy gondot fordítottunk az egészségnevelés és a környezeti nevelés megvalósulására. A környezettudatos felnőtté nevelés alapjainak lerakása volt a feladatunk. 
Célunk volt, hogy a gyermekek megszeressék a természetet, mert aki szereti a természetet, az gondoskodik is róla, óvja azt. A kerület egészségnevelési és környezeti nevelési programját vettük alapul feladataink megfogalmazásánál.
A környezettudatos felnőtté nevelést minél kisebb korban kell elkezdeni. A gyermekkorban megfigyelt, megtapasztalt és utánzásos tanulás útján elsajátított környezetkímélő és környezetvédő magatartás, szociális érzékenység – beépülve a személyiségbe – a környezettudatos felnőtté válást eredményezi. 
Az óvodáskorban, az óvodai nevelésben a családi neveléssel együtt valósíthatók meg a fentiek elérését célzó feladatok.
Már kiscsoportos korban megismertetettük a gyermekekkel a szelektív hulladékgyűjtés fontosságát. Az óvodánk folyosóján elhelyezett gyermekméretű szelektív gyűjtő segítségével nap-nap után tudták az alkalmazását gyakorolni. Közvetett formában a családok környezetkultúráját is alakítottuk ezzel. Az egyes anyagok újrahasznosítását a műanyag kupakok gyűjtésén keresztül ismertettük meg gyermekeinkkel.
Erősség: 
•	Környezet- és természetbarát attitűd megalapozása;
•	Környezet-védelmi, környezet-megóvási szokások kialakítása. A „Zöld Óvoda”, a „Madárbarát Óvoda” címek birtokosaként óvodánknak ez kiemelt feladata volt, amit igen sikeresen oldottunk meg;
•	Részt vettünk az „Újbuda környezettudatos” óvodája vetélkedőn. Eredményünk számottevő.
•	A Magyar Madártani Intézet zoopedagógusa nyolc alkalomból álló programcsomag keretében „madárovi” címmel ismertette meg nagycsoportos gyermekeinket a madarak életével. Ez a program már évek óta hagyomány az intézményünkben;
•	Erősödött a gyermekek önálló véleményalkotása, döntési képessége a probléma-helyzetek mérlegelésével;
•	A folyamatos reggeli lehetőségének biztosításán keresztül a helyes táplálkozási szokások alakítása megvalósult;
•	Kiemelten fontos feladatunknak tekintettük, hogy az egészséges életvitelhez kapcsolódó óvodai feltételeket folyamatosan jobbítsuk. A jobbítás érdekében törekedtünk a higiéniai szabályok betartására és betartatására, úgy a gyermekekkel, mint az óvoda többi használójával;
•	A testi egészség mellett nagy figyelmet fordítottunk a lelki egészség ápolására is. Megteremtettük a nyugodt, kiegyensúlyozott óvodai légkört. 

Gyengeség: Gyengeség ezen a téren nem tapasztalható.	
A fejlesztés irányai: Olyan feltételrendszer fenntartása, ami a környezettudatos nevelést elősegíti.	

13.	 A vezető ellenőrző tevékenysége	Forrás: Munkaterv
              MIP	
	Adatszolgáltatás: 
Ellenőrzési tervek	
	Vezető megítélése (1-5):
4	
Az ellenőrzés célja adatok információk gyűjtése az értékeléshez, fejlesztéshez. Megerősítés nyújtása a nagyobb szakmai tapasztalattal rendelkező, segítség nyújtása a pályakezdő nevelőknek. Technikai dolgozók munkamoráljának, munkaszínvonalának erősítése. A szakmai ellenőrző tevékenység tartalmában kapcsolódott a munkaterv által meghatározott éves fő feladathoz, mely megegyezett a munkaközösségi célkitűzésekkel.
Erősség: 
•	A nevelési év során minden nevelő munkájának ellenőrzése megvalósult a tervezettek szerint. Az ellenőrzések száma úgy érzem reális volt. Minden nevelőnél két alkalommal voltam látogatáson. Ezek a látogatások előre bejelentettek voltak;
•	A napi rendszeres un. „betekintő” látogatások alkalmával folyamatos információgyűjtésre került sor arra vonatkozóan, hogy az egészségügyi szokások, étkezési kultúra hogyan kerül fejlesztésre az egyes csoportokon belül. A tapasztalatom az, hogy a nevelők rendkívül tudatosan és következetesen alakítják a gyermekeknél az egészségügyi szokásokat, fejlesztik étkezési kultúrájukat;
•	Hiányzás esetében én helyettesítettem az adott csoportokban, így magam győződhettem meg a gyermekek szokásrendjének alakulásáról;
•	A nevelőmunkát segítő dolgozók esetében az ellenőrzés – mely leosztott feladatként elsődlegesen a vezető helyettes feladata volt – arra vonatkozott, hogy: 
•	mennyiben tudják munkájukkal az óvónőket segíteni,
•	milyen a gyermekekhez való viszonyuk,
•	milyen a munkamegosztás,  
•	a kommunikáció témakörben szervezett munkaközösségi foglalkozások hozadéka mennyire volt nyomon követhető a napi gyakorlatban,
•	hogyan valósult meg az egyenlő teherviselés.
A vezető helyettes időről időre beszámolt tapasztalatairól, azok ismeretében hoztam döntéseket.
•	A szakmai ellenőrzésen túl a munkaügyi, a tanügy-igazgatási, a gazdálkodási, a pedagógiai feladatok ellenőrzésére is sor került folyamatosan;
•	Az év során ellenőrzés tárgyát képezte továbbá a munkafegyelem betartása. A rutinszerű ellenőrzésekről emlékeztető feljegyzések készültek.

Gyengeség: Gyengeség ezen a téren nem tapasztalható.	
A fejlesztés irányai:
•	A következő nevelési év ellenőrzési feladatait az áprilisban megválasztott új intézményvezető fogja munkatervében meghatározni. Ebben nekem már nincs kompetenciám.	

14.	 Pedagógus teljesítményértékelési rendszer működtetése	Forrás: MIP	
	Adatszolgáltatás: 
Anyagba építve	
	Vezető megítélése (1-5):
4	
A minőség megteremtése folyamatos kihívást jelent, de egyben egyfajta biztonságot is ad, mert irányt mutat. A 2011/2012- es nevelési évben az eljárásrendnek megfelelően elvégeztük minden dolgozónál a teljesítményértékelést, beleértve a technikai dolgozókat is. 
A teljesítményértékelést az előző évhez hasonlóan   
•	a személyes tulajdonságok,
•	a nevelés minősége,
•	az intézmény működését segítő tevékenységek,
•	a kötelező óraszámon felül végzett tevékenységek
 területén végeztük.
Az értékelések 
•	a napi megfigyelésekre, 
•	a csoportellenőrzésekre, 
•	a teljesítményértékelési rendszer mellékletében rögzített kérdőívek kitöltésére,
•	személyes önértékelő beszélgetésekre, 
•	a nevelők esetében a munkaközösség vezető értékelésére, a dajkákra vonatkozóan a vezető helyettes és a csoportos nevelők véleményére, illetve
•	a vezetői értékelésre épültek. 
Az értékelés részét képezte egy mindenre kiterjedő 2-3 oldalas írásos értékelés, grafikonos megjelenítéssel, melyet a vezető készített el.
A teljesítményértékelési dokumentáció nem része a személyi anyagnak. A teljesítményértékelés eljárásrendje az IMIP-ban került rögzítésre. 
A minősítés a személyi anyag részét képezte.
Erősség:
•	.Fejlődött a nevelők önértékelő képessége;
•	Tudatosabb lett a szakmai munkavégzés.
Gyengeség: Ezen a téren nem tapasztalható.	
A fejlesztés irányai:
•	Megteremteni azt a feltételrendszert, amely lehetővé teszi, hogy az alkalmazotti kör teljes állománya évente részese legyen a teljesítményértékelés folyamatának. 	

Összegzés

A 2011/2012-es nevelési év komoly kihívások elé állította az alkalmazotti kört.
•	Nyugdíjaztatását kérte a vezető helyettes, aki 1989-től volt a testület tagja. Szintén a nyugdíjaztatását kérte az intézményvezető is, aki három vezetői cikluson keresztül irányította az intézményt. Nyilván a testületet kissé felbolydította a két esemény. A vezetői pályáztatás zökkenőmentesen lezajlott, annak ellenére, hogy külső pályázó is volt az álláshelyre. Az új vezető 2012. augusztus 1-vel lép hivatalba.
•	Tovább nehezítette nevelőmunkánkat az a tény, hogy gyakorlatilag minden óvodai csoportunk 30 fős létszámokkal üzemelt 22, illetve 25 főre megállapított csoportszobákban. 
A fent említett nehézségek ellenére is igen sikeres évet tudhatunk magunkénak. A gondok még jobban összekovácsolták az alkalmazotti kört. 

Eredményeinkről röviden
•	A biztonságos óvodai légkör megteremtése, folyamatos biztosítása;
•	Az óvoda optimális működtetése kihasználtság, anyagi erőforrások mobilizálása terén;
•	A munkahelyi biztonság megtartása a magas színvonalú szakmai munka segítségével;
•	A jó szakmai munka feltételeinek folyamatos biztosítása, jobbítása;
•	Jól működő szakmai munkaközösség működtetése;
•	Az intézményen belüli „egymástól való tanulás” folyamatos megléte;
•	A nevelők belső késztetésből eredő önképzése;
•	Szervezett képzéseken (elsősorban kerületi szintű) való aktív részvétel;
•	A használók felől jövő igények teljes körű kielégítése – amennyiben az a pedagógiai elveikkel összhangba hozható és reális alapokon nyugszik;
•	A gyermekek felé irányuló folyamatos, feltétel nélküli szeretet közvetítése;
•	A nagycsoportos gyermekeink maximális felkészítése az iskolai életmód megkezdé-sére (bemeneti mérés eredménye ezt alá is támasztotta);
•	Kisebb gyermekeinkkel az óvoda, az óvodai élet megszerettetése.

Következő nevelési év feladatainak körvonalazása, ami vélhetően az új vezető elképzeléseivel is egyezik

A következő nevelési év feladatainak konkrét megfogalmazása már az új intézményvezető feladata lesz a testületi egyeztetést követően. 
Mindenképpen általános feladatként fogalmazódhat meg a következő évre
•	az intézmény további gazdaságos működtetése;
•	az intézményi szabályzatok és egyéb dokumentumok folyamatos karbantartása a jogszabályi változások tükrében; 
•	a csoportlétszámok optimalizálása a törvényi előírások értelmében;
•	a munkahelyi biztonság megtartása az egyenletesen magas színvonalú szakmai munka segítségével;
•	továbbra is hatékonyan működtetni az intézményi munkaközösséget, melynek témája ismételten az anyanyelvi nevelés lesz;
•	a nevelők belső késztetésből eredő önképzése;
•	az intézményen belüli „egymástól való tanulás” folyamatos megléte;
•	a nevelőmunkát segítő dolgozók részére újabb 6 alkalomból álló munkaközösségi foglalkozás szervezése a kommunikáció témakörében;
•	az intézmény dolgozóinak segítség nyújtása szakmai és magánéleti gondjaik esetén;
•	a gyermeki elégedettségmérés eredménye alapján intézkedési terv megfogalmazása;
•	Működtetni a teljesítményértékelési rendszert.	

Budapest 2012. június                                                             Nagy Ervinné intézményvezető